# К╕нець життя син╕в Рагнара

Альварсон Хаген

18. К╕нець життя син╕в Рагнара


П╕сля того рушили Хв╕тсерк ╕ Бьорн додому до держави сво╓╖, й С╕гурд був з ними, а ╤вар правив ув Англ╕╖. Брати тримали в╕йська купи ╕ воювали у р╕зних землях. А Рандал╕н, мат╕р ╖хня, була вже старою.

А Хв╕тсерк, син ╖╖, вирушив у пох╕д Сх╕дним Шляхом[1], ╕ там зустр╕в значну перевагу супротивник╕в, аж не м╕г п╕дняти щита для захисту, ╕ його схопили. А в╕н обрав соб╕ таку смерть, щоб його спалили на багатт╕ з людських гол╕в; ╕ так в╕н простився з життям.

╤ коли Рандал╕н почула про це, то сказала в╕су:


Мала я синочка,

Що помер на Сход╕,

Хв╕тсерком в╕н звався,

Не ладний до втеч╕;

Спалений на главах,

С╕чених у мертвих,

Князь обрав цю страту

Буйний, перш н╕ж згинув.


╤ ще вона сказала:


Голови вел╕ли

Поп╕д князя класти,

Щоб для древа люду

Полум'я сп╕вало;

На якому л╕жку

Л╕пше лип╕ битви

Лягти спочивати?

Правив - згинув славно -

Вепр всевладний смертю.[2]


В╕д С╕гурда Зм╕я-в-Оц╕ п╕шло велике потомство. Його дочкою була Рагнх╕льд, мат╕р Харальда Гарне Волосся, першого ╓диного правителя вс╕╓╖ Норвег╕╖.[3]

А ╤вар правив Англ╕╓ю до самого скону й помер в╕д хвороби. ╤ коли в╕н лежав при смерт╕, то мовив, щоби його перенесли туди, де сходяться рат╕, й виказав над╕ю, що там не д╕стане перемоги жоден, хто прибуде на ц╕ земл╕. ╤ так ╕ зробили, ╕ поклали його в курган. ╤ як багато хто каже, що коли Харальд конунг син С╕гурда прибув до Англ╕╖, то д╕стався туди, де лежав ╤вар, ╕ там загинув у сво╓му поход╕. ╤ що В╕льхьяльм Байстрюк, як прибув до кра╖ни, рушив туди ж ╕ роз╕брав курган ╤вара, ╕ побачив, що той нетл╕нний. Тод╕ вел╕в в╕н розкласти велике багаття ╕ спалити там ╤вара, ╕ п╕сля того бився за ту кра╖ну ╕ перем╕г.[4]

В╕д Бьорна Зал╕зний Б╕к п╕шло багато люду. В╕д нього п╕шов великий р╕д: Торд, який хазяйнував у Хофд╕ на Хофдастронд╕[5], видатний вождь.

А коли вс╕ сини Рагнара п╕шли з життя, розбрелися во╖ни, що супроводжали ╖х, по р╕зних шляхах, ╕ вс╕, хто був з синами Рагнара, зневажали ╕нших вожд╕в. Були там дв╕йко муж╕в, що подалися широкими землями, аби знайти якогось вождя, якому могли б служити без шкоди для чест╕, ╕ мандрували вони не разом.


) П╕д терм╕ном "Сх╕дний Шлях" (Austveg) розум╕ють негерманськ╕ кра╖ни балт╕йсько╖ акватор╕╖: П╕вн╕чну Польщу ("Кра╖ну Венд╕в"), Прибалтику (Естлянд╕ю, Курлянд╕ю тощо), Новгородчину, Ф╕нлянд╕ю.


) Древо люду (bör folka) - кенн╕нг на позначення конунга; липа битви (böðheggr, де böð - "битва" (у поез╕╖), а heggr - "дерево" в принцип╕) - те саме; вепр (jöfurr) - хейт╕ на позначення конунга; "правив смертю" - себто сам обрав соб╕ страту. В╕са ма╓ в ориг╕нал╕ в╕с╕м рядк╕в, як годиться, а не дев'ять, ╜андж перекладача.


) За верс╕╓ю Снорр╕ Стурлусона, мат╕р Харальда Гарне Волосся й справд╕ звалася Рагнх╕льд, але була дочкою не С╕гурда Зм╕я-в-Оц╕, а С╕гурда Оленя, конунга норвезько╖ земл╕ Хр╕нгар╕к╕, який був сином Хельг╕ См╕ливого та Аслауг, а от ця Аслауг, власне, ╕ була дочкою С╕гурда Зм╕я-в-Оц╕ (див. "Hálfdanar saga svarta", V).


) Харальд син С╕гурда, про якого йдеться, ще в╕домий як Харальд Суворий Правитель, "останн╕й в╕к╕нг", зять князя ки╖вського Ярослава Мудрого, видатний норвезький конунг, чий пох╕д до Англ╕╖ 1066 року ск╕нчився нищ╕вною поразкою п╕д Стемфордбр╕джем; того ж року, за два тижн╕, В╕льгельм Байстрюк, герцог Норманд╕╖, також вторгся до Англ╕╖ та д╕став перемогу п╕д Гаст╕нгсом. Але чи справд╕ в╕н проводив як╕сь ман╕пуляц╕╖ з рештками ╤вара Безногого - достеменно нев╕домо.


) Хофда (Höfða) - Голова(?), в╕дтак Хофдастронд - Берег Голови чи Головатий Берег; вар╕ант перекладу - Мис, Берег Мису.