# Промови С╕грдр╕ви

Мудрий Семунд

К╕нець опов╕д╕ про юнацьк╕ пригоди С╕гурда ╕ трохи дидактичного епосу. Англ╕йський переклад Беллоуза тут: http://www.sacred-texts.com/neu/poe/poe25.htm

Промови С╕грдр╕ви


С╕гурд в'╖хав на Х╕ндарфьялль ╕ попрямував на п╕вдень до Фраккланду. Гора, яку в╕н побачив, яскраво сяяла в╕д палаючого полум'я, заграва сягала небес. В╕н д╕стався туди. Там стояла загорожа з щит╕в, а нагор╕ майор╕в стяг. С╕гурд ув╕йшов до загорож╕ ╕ побачив, що там лежить чолов╕к, спить серед сво╓╖ збро╖. В╕н зняв шолома з його голови. Тод╕ побачив в╕н, що то ж╕нка. Броня так добре на н╕й сид╕ла, н╕би приросла до т╕ла. Тод╕ в╕н розс╕к обладунки Грамом в╕д отвору для голови до самого низу ╕ ще поперек, до обох рукав╕в. Затим в╕н зняв з не╖ броню. Вона прокинулася, п╕двелася, побачила С╕гурда ╕ промовила:


1

"Що бронь пробило?

Чом я прокинулась?

Хто мене вив╕льнив

з бл╕дих оков?"


В╕н мовив:


2

"С╕гмунда син, -

нараз╕ нар╕зано

крукам корму, -

мечем С╕гурда!"


Вона мовила:


3

"Довго я спала,

довго була непритомна,

довго лежу тут;

То Од╕на воля,

щоб я не могла

поворухнутись".


С╕гурд с╕в поруч ╕ спитав ╖╖ ╕м'я. Вона взяла р╕г, повний меду, ╕ дала йому трунок пам'ят╕:


3

"Слався, день!

Славтеся, дня сини!

Славтеся, н╕ч ╕з дочками!

Незлими очима

гляньте на нас

╕ перемогу даруйте!


4

Шануйтеся, аси!

Шануйтесь, ас╕нь╖!

Шануйся, чим повна земля!

Мову ╕ пам'ять

дайте нам, двом, що зустр╕лись,

╕ руки ц╕лющ╕ на довге життя".


Вона назвалася С╕грдр╕вою ╕ виявилася вальк╕р'╓ю. Вона розпов╕ла, як бились два конунги. Один з них звався Хьяльмгуннар. В╕н був старий ╕ великий вождь, ╕ Од╕н дав йому перемогу, -


"╕нший - то Агнар,

Ауди брат,

якого н╕хто

не став захищати".


С╕грдр╕ва вразила Хьяльмгуннара у битв╕, тож за це Од╕н уколов ╖╖ сонним шипом ╕ сказав, що вона б╕льше н╕коли не переможе у битв╕, ╕ що вона мусить вийти зам╕ж - "я ж йому в╕дказала, що даю непорушне слово не виходити за будь-кого з муж╕в, кому в╕домий страх". С╕гурд у в╕дпов╕дь попросив ╖╖ в╕дкрити йому знання, коли вона в╕да╓, що в╕дбува╓ться в ус╕х усюдах. С╕грдр╕ва мовила:


5

"Даю тоб╕ хмелю,

дуб сходки кольчуг,

де зм╕шано м╕ць

╕ славу велику;

повний в╕н чар╕в

╕ знак╕в ц╕лющих,

добрих заклять

╕ радост╕ рун.


6

Ти руни могутн╕ п╕знай,

коли перемоги шука╓ш,

╕ вр╕ж на рук╕в'╖ меча,

╕нш╕ - на жолоб╕,

т╕ ж - на клинку,

й ╕менем Тюра

дв╕ч╕ познач.


7

П╕знай руни пива,

коли ти не ма╓ш

дов╕ри до ж╕нки;

на роз╕ р╕ж знак,

на зворот╕ руки

╕ н╕готь пом╕ть знаком Науд.


8

Познач повну чашу,

пильно гляди,

кинь з╕лля в питво;

я знаю - так зробиш,

й до меду н╕коли

лиха тоб╕ не вм╕шають.


9

П╕знай руни ти допомоги,

якщо помогти забажа╓ш

дитя народити жон╕;

долоню познач,

суглоби схопи,

проси в дух╕в блага.


10

Руни прибою п╕знай,

як пом╕ч потр╕бна

в протоц╕ конев╕ в╕трила;

на штевн╕ р╕ж руни

╕ на стерн╕,

й на веслах ╖х випали,

тод╕ тебе вал не зупинить,

н╕ чорн╕╖ хвил╕,

прибудеш здоровий до гаван╕.


11

П╕знай руни крони,

якщо л╕кувати бажа╓ш

╕ рану заго╖ти;

руни зроби на кор╕

й на стовбур╕ древа,

що хилить г╕лляччя на сх╕д.


12

П╕знай руни мови,

й за лихо тоб╕

лихом н╕хто не в╕дплатить:

змотай ╖х,

зв'яжи ╖х,

збери ╖х докупи

на тингу тому,

де ма╓ народ

виносити присуд.


13

Розуму руни п╕знай,

як кожного хочеш

знати думки;

╖х прочитав,

╖х начертав

╖х вигадав Хрофт

з то╖ вологи,

що натекла

з черепу Хейддраупн╕ра

╕ з рогу Ходдрофн╕ра.


14

Стояв на гор╕

з Бр╕м╕ра лезом,

на голов╕ мав шолома;

сказала там вперше

голова М╕м╕ра

мудрост╕ слово.


15

На щит╕ начертав ╖х

для сяйного бога,

на вухах Арвака

╕ на копитах Альсв╕на,

на колес╕ верткому

вбивц╕ Хрунгн╕ра,

на зубах Слейпн╕ра

╕ на ременях саней.


16

На ведмежих лапах

╕ на язиц╕ Браг╕,

на вовчому к╕гт╕

й на орлиному дзьоб╕,

на кривавих крилах

╕ на краю моста,

на руках, що зв╕льняють,

на ц╕лющому сл╕д╕.


17

На бурштин╕ й на злат╕,

на людських оберегах,

у вин╕ й у пив╕,

на щастя престол╕,

на Гунгн╕ра в╕стр╕

й на Гран╕ грудин╕,

на н╕гтях норни

╕ на дзьоб╕ сови.


18

Вс╕ руни накреслив,

ус╕ руни вр╕зав,

╕з медом священним

зм╕шав ╕ послав ╖х

шляхами широкими:

котр╕сь для ас╕в,

котр╕сь - для альв╕в,

ц╕ - ванам премудрим,

т╕ - роду людей.


19

То грамоти руни,

руни п╕дмоги,

╕ вс╕ руни пива,

й руни могутност╕,

ти не забудь ╖х

╕ не з╕псуй ╖х

для власного ж блага;

згодяться вони, як затямиш,

до самого скону бог╕в.


20

Тепер обирай,

бо виб╕р ти ма╓ш,

високий клен збро╖;

скажи чи мовчи,

як ╓ щось на думц╕;

лихе нам судилось".


С╕гурд мовив:


21

"Т╕кати не буду,

хоч присуд св╕й знаю недобрий,

я не боягузом родився;

поради тво╖

вс╕ я отримаю,

╖х збережу, поки житиму".


С╕грдр╕ва мовила:


22

"Я дам тоб╕ першу пораду:

з родом сво╖м

чвар не веди;

в╕дклади помсту,

хоч би тоб╕ ╕ зашкодили;

отрима╓ш плату в день смерт╕.


23

Дам тоб╕ другу пораду:

клятв ╕ об╕тниць

ти не давай, не дотримавши;

пагони зла

д╕стануть нев╕рного;

нещасним ╓ вовк.


24

Дам тоб╕ третю пораду:

на тингу не знайся

з людом непевним,

бо муж нерозумний

часто дозволить соб╕

слово лихе, не подумавши.


25

Та г╕рше за все,

коли мовчазний ти,

завважать тебе боягузом,

╕ буде то правда;

з погано╖ слави

не буде добра, -

╕ншого дня

наклепника вбий,

викуп в╕зьми за облуду.


26

Дам ╕ четверту пораду:

як в╕дьмину хату,

сповнену скверни,

стр╕неш соб╕ на шляху,

там не гостюй,

хоч би й н╕ч тя застала.


27

Погляд проникливий

треба нащадкам людським,

яких жде запеклий двоб╕й;

часто злодумн╕ ж╕нки

край дороги сидять,

вони й меч, ╕ спок╕й спаскудять.


28

Дам я ╕ п'яту пораду:

хоч би побачив красивих

ж╕нок ти на лав╕,

ср╕бло спор╕днення

хай пильн╕сть твою не затьмарить;

хай не полонять тебе ж╕нок поц╕лунки.


29

Дам я ╕ шосту пораду:

як слово хм╕льне

мовц╕в до б╕ди доведе,

п'яних розмов

не починай з древом свари;

вино розум краде.


30

П╕сн╕ та пиво

часто призводять

до лиха значного;

декого вбито,

дехто - в б╕д╕;

безл╕ч таких, нещасливих.


31

Дам я ╕ сьому пораду:

якщо ворогу╓ш ти

з мужем звитяжним,

битися краще,

н╕ж спаленим бути

в сво╓му об╕йст╕.


32

Дам я ╕ восьму пораду:

бережися в╕д скверни

й в╕д знак╕в злов╕сних;

не зваблюй н╕ д╕ви,

ан╕ зам╕жньо╖ ж╕нки

до вт╕хи сумн╕вно╖.


33

Дам ╕ дев'яту пораду:

подбай ти про мертвих,

в землю зарий, де знайдеш:

в╕д хвор╕ померлих,

чи в мор╕ померлих,

чи збро╓ю вбитих.


34

Т╕ло омий,

руки ╕ голову,

волосся чеши,

пок╕йному, перше н╕ж

класти його у труну,

╕ доброго сну побажай.


35

Дам я десяту пораду:

в╕ри не йми

вовчому слову н╕коли,

вбитого брат

чи той, кому батька ти вбив, -

син стане вовком,

хоч ти йому златом платив.


36

Кривда й ненависть

спочинку не в╕дають,

ан╕ образа отримана;

розум ╕ зброя

герою потр╕бн╕,

щоб першим зробитись з╕ смертних.


37

Одинадцяту дам я пораду:

п╕длост╕ ти стережися,

що можуть ╕ друз╕ зробити;

зда╓ться, що довге життя

не судилося князю;

сильно бо ширяться свари".


Прим╕тки ╕ коментар╕


"Промови С╕грдр╕ви" ("Sigrdrífumál") - заключна п╕сня з наративу про юн╕сть С╕гурда. Вона не завершена: к╕нець тексту потрапля╓ у лакуну рукопису. На думку досл╕дник╕в, сюжет п╕сн╕ ╓ вар╕ац╕╓ю на тему Сплячо╖ Красун╕. Вальк╕р╕я С╕грдр╕ва тут ще не ототожню╓ться з ╕ншою вальк╕р╕╓ю, Брюнх╕льд. С╕грдр╕ва да╓ геро╓в╕ настанови м╕фолог╕чного характеру з то╖ причини, що п╕д час довгого сну ╖╖ дух м╕г мандрувати ус╕ма усюдами (шаманська практика, з якою скандинави були знайом╕ зокрема й через контакти з ф╕нами й саамами). Михайло Стебл╕н-Каменський зазнача╓, що строфи 3-4 носять характер г╕мну.


5. Дуб сходки кольчуг (brynþings apaldr) - кенн╕нг на позначення во╖на; "сходка кольчуг" чи "тинг обладунк╕в" - битва; слово apaldr означа╓, власне, не дуб, а яблуню.


6. ...╕менем Тюра дв╕ч╕ познач - Тюр вважався покровителем чесного двобою, "правильно╖" в╕йни, статусних во╖н╕в, тому його ╕менем познача╓ться меч як "б╕ла", статусна зброя, знаряддя спец╕ально-бойового призначення, на в╕дм╕ну в╕д, скаж╕мо, списа.

Строфа 6 ма╓ в ориг╕нал╕ 6 рядк╕в, а не 7.


8. ...кинь з╕лля [lauki] в питво - тод╕ отруту ╕ чари буде знешкоджено. В ориг╕нал╕ йдеться про часник або цибулю. Ц╕й городин╕ надавалася маг╕чна сила.


10. К╕нь в╕трила (seglmarr) - кенн╕нг на позначення корабля.


14. Сюжет ╕з головою М╕м╕ра в╕домий з "Саги про ╤нгл╕нг╕в" з "Кола Земного" Снорр╕ Стурлусона. П╕сля в╕йни ас╕в ╕ ван╕в М╕м╕ра послали ванам як заручника. Сталося так, що вани його вбили ╕ послали голову назад. Од╕н ╖╖ набальзамував ╕ радився з нею.


15. Арвак, Альсв╕н, Слейпн╕р - м╕фолог╕чн╕ конячки; перш╕ дво╓ тягнуть небосхилом сонце на кол╕сниц╕, а Слейпн╕р - восьминогий к╕нь Од╕на.

Вбивця Хрунгн╕ра - Тор; вертке колесо - на його возику, запряженого цапами.


16. Браг╕ - легендарний скальд ╕мов╕рно ╤Х стол╕ття, згодом - божественний покровитель поез╕╖; саме його в╕рш╕ - найдавн╕ш╕ вз╕рц╕ скальдично╖ поез╕╖, як╕ до нас д╕йшли.

...на руках, що зв╕льняють (á lausnar lófa) - вар╕ант: "на руках повитухи", досл╕вно: "на зв╕льняючих/дозволяючих долонях".


17. ...на щастя престол╕ (á vilisessi) - досл╕вно: "на сид╕нн╕ задоволення"; ймов╕рно, йдеться про серце чи груди.

Гунгн╕р - спис Од╕на, що не зна╓ промаху.


Строфа 18 ма╓ в ориг╕нал╕ 8 рядк╕в, а не 9.


19. Грамоти руни (bókrúnar) - досл╕вно: "буков╕ руни". Перш╕ "книги" германц╕в р╕залися на букових дощечках, тому в германських мовах бук - "книжне", "грамотне" дерево (пор. англ. book ╕ beech, також - дуже промовистий приклад - н╕м. Buche ╕ Buch).

Руни п╕дмоги (bjargrúnar) - вар╕ант перекладу: "руни народження". Йдеться про маг╕чн╕ знаки, що мали допомогти ж╕нц╕ народити дитину.


20. Клен збро╖ (vápna hlynr) - кенн╕нг на позначення во╖на.


23. ...нещасним ╓ вовк (armr er vára vargr) - вовком у метафоричному сенс╕ квал╕ф╕ковано зрадника, порушника клятви.


28. Ср╕бло спор╕днення (sifja silfr) - неясно╖ семантики кенн╕нг на позначення ж╕нки.

29. Древо свари (dolgvið) - кенн╕нг на позначення во╖на (досл╕вно: 'дерево жахливо╖ ворожнеч╕').