# Создание эффективной системы связей с общественностью в местных органах государственной власти и местного самоуправления

Сергей Владимирович Чебаненко

Ця книга стане надiйним помiчником i порадником для людей, що прагнуть до ефективно╖ органiзацi╖ вза╓мних комунiкацiй мiж громадськiстю та органами мiсцево╖ влади i мiсцевого самоврядування. У книзi детально описано одну з можливих систем ефективно╖ вза╓модi╖ громадянського суспiльства з владними структурами в Укра╖нi. Книга буде корисною для громадських i полiтичних дiячiв, працiвникiв комунiкацiйних органiв мiсцевого самоврядування i мiсцевих органiв державно╖ влади.

2


2


С Е Р Г I Й Ч Е Б А Н Е Н К О


СТВОРЕННЯ ЕФЕКТИВНО╥ СИСТЕМИ ЗВ`ЯЗКIВ

З ГРОМАДСЬКIСТЮ В МIСЦЕВИХ ОРГАНАХ

ДЕРЖАВНО╥ ВЛАДИ ТА МIСЦЕВОГО САМОВРЯДУВАННЯ


Л У Г А Н С Ь К 2 0 0 8

ББК 66.79 (4УКР-4ЛУГ)

Ч - 34


Науково-популярне видання


## Чебаненко Сергiй Володимирович

СТВОРЕННЯ ЕФЕКТИВНО╥ СИСТЕМИ ЗВ`ЯЗКIВ

З ГРОМАДСЬКIСТЮ В МIСЦЕВИХ ОРГАНАХ

ДЕРЖАВНО╥ ВЛАДИ ТА МIСЦЕВОГО САМОВРЯДУВАННЯ

Вiдповiдальний за випуск Медвед╓нкова О.А.

Редактор Часов А.С.

Коректор Лазарчук М.А.

Комп`ютерне макетування i дизайн обкладинки Болгаров В.В.

Пiдписано до друку 01.12.2007.

Формат 60х84/16. Гарнiтура Таймс. Друк офсетний.

Умовн.-друк. арк. 4. Зам. No 1П\2007.

Тираж 1000 примiрникiв.


Чебаненко С.В.

Ч34 СТВОРЕННЯ ЕФЕКТИВНО╥ СИСТЕМИ ЗВ`ЯЗКIВ

З ГРОМАДСЬКIСТЮ В МIСЦЕВИХ ОРГАНАХ

ДЕРЖАВНО╥ ВЛАДИ ТА МIСЦЕВОГО

САМОВРЯДУВАННЯ. - Луганськ: ПП Медвед╓ва С.А.,

2007. - 72 с.

ISBN 966-8383-02-8

Ця книга стане надiйним помiчником i порадником для людей, що прагнуть до ефективно╖ органiзацi╖ вза╓мних комунiкацiй мiж громадськiстю та органами мiсцево╖ влади i мiсцевого самоврядування.

У книзi детально описано одну з можливих систем ефективно╖ вза╓модi╖ громадянського суспiльства з владними структурами в Укра╖нi. Книга буде корисною для громадських i полiтичних дiячiв, працiвникiв комунiкацiйних органiв мiсцевого самоврядування i мiсцевих органiв державно╖ влади.

ББК 66.79 (4УКР-4ЛУГ)


ISBN 966-8383-02-8 Чебаненко С.В., 2007

Медвед╓ва С.А., макет, 2007


## ЗМIСТ. Вiд автора

Вступ

Роздiл 1. Теоретичнi питання створення ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю в мiсцевих органах державно╖ влади та органах мiсцевого самоврядування

1.1. Сучасна наука про вiдношення i вза╓модiю суспiльства i держави

1.2. Поняття i ознаки громадянського суспiльства

1.3. Структурна побудова громадянського суспiльства

1.4. Зв'язки з громадськiстю в органах державно╖ влади

та органах мiсцевого самоврядування

Роздiл 2. Аналiз системи зв`язкiв з громадськiстю на рiвнi органiв мiсцевого самоврядування i територiально╖ громади в Укра╖нi

2.1. Оцiнка чинного законодавства Укра╖ни з погляду розбудови ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю на рiвнi органiв мiсцевого самоврядування i територiально╖ громади

2.2. Сучасний стан системи управлiння в органах мiсцево╖ державно╖ влади i органах мiсцевого самоврядування з погляду розробки ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю

2.3. Аналiз сучасних ╓вропейських моделей комунiкативно╖ вза╓модi╖ органiв мiсцевого самоврядування i громадськостi

2.3.1. Стокгольмська модель

2.3.2. Яломiтська модель

2.3.3. "Укра╖нська модель" комунiкацiйних зв`язкiв мiж органами територiально╖ влади i громадськiстю

Роздiл 3. Пропозицi╖ щодо вдосконалення дiяльностi органiв влади i мiсцевого самоврядування у сферi створення ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю


## 3.1. Загальнi функцi╖ комунiкацiйних служб органу мiсцевого самоврядування

3.2. Рекомендацi╖ щодо основних методiв дiяльностi служб по громадським зв'язкам та iнформацi╖ (комунiкацiйних служб) Лугансько╖ мiсько╖ ради

3.3. Програма висвiтлення роботи Лугансько╖ мiського голови, Лугансько╖ мiсько╖ ради i ╖╖ виконавчих органiв на 2008 рiк

3.3.1. Основнi цiльовi задачi

3.3.2.Термiни виконання програми i методи планування

3.3.3. Основнi напрямки висвiтлення роботи Луганського мiського голови, Лугансько╖ мiсько╖ ради i ╖╖ виконавчих органiв

Висновки

Список використаних джерел

5

6


10


10

12

15


19


27


27


34


39

39

42


43


46


46


49


52

52

54


54

66

69


## ВIД АВТОРА

Взагалi я не збирався публiкувати цю книгу. Точнiше, збирався, але дещо пiзнiше, пiсля того, як розширю i конкретизую ╖╖ роздiли.

Але у 2007 роцi я захищав свою магiстерську роботу з державного управлiння в однiй аж надто поважнiй академi╖. Мою магiстерську роботу було побудовано саме на матерiалах цього дослiдження.

Все йшло нормально. Вже були написанi рецензi╖, вiдгук вiд сусiдньо╖ кафедри, отримана довiдка про впровадження на практицi результатiв роботи.

Аж раптом керiвництво академi╖ забажало одержати всю роботу - як i роботи iнших слухачiв - в електронному виглядi.

Аж раптом один з рецензентiв побажав теж мати у себе електронну копiю мо╓╖ працi, прозоро натякаючи, що вiн пише свою власну дослiдницьку роботу i деякi мо╖ висновки можуть бути аж надто кориснi у складi його дослiдження.

Аж раптом пiсля захисту мо╓╖ роботи один з членiв державно╖ комiсi╖ тихесенько спробував пiти з аудиторi╖, прихопивши з собою додаток (аналiтичну записку) до мо╓╖ роботи.

Я, любi друзi, нiчого не маю проти вза╓много наукового обмiну. Але хочеться, щоб отриманi мною результати все ж таки використовували з посиланням на першоджерело.

У цiй роботi нема╓ нiчого видатного з точки зору власне науки. Таке собi досить примiтивне дослiдження з проблем зв`язкiв з громадськiстю на рiвнi мiсцевого самоврядування. Але це моя робота. I менi дуже не хочеться, щоб ╖╖ просто вкрали.

Тому я i вирiшив опублiкувати цю книгу.

Сергiй Чебаненко


## ВСТУП

За останнi два десятилiття Укра╖на пройшла шлях вiд республiки у складi Радянського Союзу до незалежно╖ демократично╖ держави. Поступовий перехiд вiд тоталiтарно╖ до авторитарно╖, а потiм до демократично╖ системи управлiння державою спричинив кардинальнi змiни в системi вiдносин влади i народу.

За часiв радянсько╖ тоталiтарно╖ системи влада фактично формувалася самою владою. У перiод з 1917 по 1936 рiк, за часiв диктатури пролетарiату, у перiоди "во╓нного комунiзму", "ново╖ економiчно╖ полiтики" i побудови сталiнсько╖ моделi соцiалiзму формування влади, попри iснування системи виборiв у Ради рiзного рiвня за участю трудових колективiв, йшло за iнiцiативами партiйного апарату Всесоюзно╖ комунiстично╖ партi╖ (бiльшовикiв). Саме партiйний апарат ВКП(б) на всiх рiвнях фактично формував владу рад, шляхом висунення перевiрених кандидатiв вiд непорушного блоку комунiстiв i позапартiйних. Усi незгоднi з такою системою керування державою нещадно репресувалися каральними органами - "каральним мечем партi╖". За тако╖ системи комунiкацi╖ мiж владою i народом будувалися за дуже простою схемою: рiшення щодо практично всiх питань полiтичного i соцiально-економiчного iснування кра╖ни приймалося вузьким колом партiйних керiвникiв. За допомогою друкованих засобiв масово╖ iнформацi╖, а наприкiнцi тридцятих рокiв двадцятого столiття i радiо, рiшення партiйно-державних органiв доводилися до вiдома населення, а практичним утiленням рiшень у життя займалася чисельна армiя партiйних i державних працiвникiв - чиновникiв. За таких умов керування суспiльством "зворотнiй зв`язок" по лiнi╖ "народ - влада" цiкавив партiйне керiвництво тiльки з огляду на те, наскiльки повно i чiтко виконувалися рiшення, прийнятi на верхiвцi системи управлiння радянським суспiльством.

Пiсля прийняття 5 грудня 1936 року "найдемократичнiшо╖ у свiтi" сталiнсько╖ Конституцi╖ систему керування радянським суспiльством було незначно модифiковано у частинi формування рад за рахунок прямих виборiв. Але фактично система "влада - народ" залишалася на тому ж комунiкацiйному рiвнi.

Деякi поступовi змiни почалися тiльки пiсля смертi Й.В.Сталiна у березнi 1953 року. Двадцятий з`╖зд розпочав половинчастi реформи полiтично╖ системи. Партiйне керiвництво вiдмовилося вiд найбiльш одiозних засобiв управлiння радянською державою, i насамперед, - вiд полiтичних репресiй. Цi змiни i науково-технiчна революцiя, яка розпочалася у 50-х - 60-х роках, привели до iстотно╖ змiни у системi комунiкацi╖ влади i народу. З одного боку цi змiни були зумовленi соцiальними змiнами у суспiльствi, деякою "демократизацi╓ю" керування суспiльством. З iншого боку розвиток науки i технiки вiдкрив новi галузi передачi iнформацi╖ мiж владою i народом (насамперед, це стосу╓ться стрiмкого розвитку телебачення i систем телефонного зв`язку). Але самодостатнiсть влади з точки зору ╖╖ формування незалежно вiд волi народу зумовлювала все той же "одноканальний характер комунiкацi╖: згори - донизу" [40].

Громадська думка вивчалася i за часiв радянського перiоду iснування Укра╖ни. Як стверджу╓ться у працi [58], "по лiнi╖ партiйних комiтетiв та спецiальних служб збиралася iнформацiя щодо суспiльних настро╖в. Йшла вона пiд грифом "та╓мно" або "цiлком та╓мно", споживали ╖╖, знову-таки, лише перевiренi на предмет лояльностi до режиму представники найвищо╖ полiтично╖ елiти суспiльства".

Тiльки з проголошенням генеральним секретарем ЦК КПРС Михайлом Горбачовим ново╖ полiтики "перебудови i гласностi" у 1985 - 1988 роках ситуацiя почала поступово змiнюватися. У радянському суспiльствi - i в Укра╖нi зокрема, - розпочалися трансформацiйнi процеси. Поступово партiйно-полiтичний i радянський апарат почав втрачати монополiю над засобами масово╖ iнформацi╖ i над iнформацiйним простором в цiлому. Бурхливий розвиток аудiо- та вiдеотехнiки, а потiм i персональних комп`ютерiв з множильною технiкою зумовив рiст системи непiдконтрольних владi комунiкацiй. Радянська влада так i не змогла пристосуватися до нових умов[21,48].

Пiсля остаточного краху партiйно-радянсько╖ системи у серпнi 1991 року i проголошення державно╖ незалежностi Укра╖ни постала проблема побудови системи публiчних комунiкацiй мiж владою i народом у молодiй укра╖нськiй державi (цi процеси висвiтлено у працях [37,58,22]). У червнi 1996 року було прийнято Конституцiю Укра╖ни, за якою джерелом влади ╓ народ. Оскiльки народ тепер безпосередньо форму╓ владу на всiх рiвнях за "демократичними правилами", виникла необхiднiсть щоб рiшення влади пiдтримувало i саме "джерело влади" - народ, постала потреба вести дiалог мiж владою i народом у всьому спектрi публiчних комунiкацiй.

Актуальнiсть теми роботи. Нова ситуацiя у сучасному укра╖нському суспiльствi стала вимагати i побудови нових моделей публiчних комунiкацiй. Працiвникам органiв влади i мiсцевого самоврядування сьогоднi потрiбнi новий досвiд спiлкування, нова психологiя вза╓модi╖ з суспiльством. Зi свого боку i суспiльству тепер потрiбнi новi засоби комунiкацi╖ з владою. Ця дослiдницька робота й присвячена питанням створення ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю.

Метою дослiдження ╓ вироблення практичних рекомендацiй щодо створення системи ефективних зв`язкiв з громадськiстю в мiсцевих органах державно╖ влади i в органах мiсцевого самоврядування.

Мета дослiдження зумовлю╓ такi завдання:

1. Узагальнити основнi теоретичнi питання щодо визначення таких понять, як "громадянське суспiльство" i "громадськiсть" в Укра╖нi на сучасному етапi ╖╖ розвитку.

2. Встановити особливостi розвитку громадянського суспiльства в Укра╖нi за останнi пiвтора десятилiття - пiсля проголошення незалежностi Укра╖ни - з точки зору розбудови ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю.

3. Надати теоретичне визначення системи зв`язкiв з громадськiстю на рiвнi органiв мiсцевого самоврядування i мiсцевих органiв державно╖ влади.

4. Проаналiзувати, чи можна створити ефективну систему зв`язкiв з громадськiстю, спираючись на дiючу систему законодавства Укра╖ни.

5. Проаналiзувати на прикладi Лугансько╖ мiсько╖ ради i ╖╖ виконавчих органiв ступiнь готовностi органу мiсцево╖ влади до ефективних комунiкацiй з громадськiстю.

6. Проаналiзувати можливiсть використання в реальних умовах Укра╖ни iснуючих рiзновидiв систем зв`язкiв з громадськiстю.

7. Виробити практичнi рекомендацi╖ щодо розбудови ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю на рiвнi органiв мiсцевого самоврядування i мiсцевих органiв державно╖ влади.

У вiтчизнянiй науковiй лiтературi ще не досить повно сформульованi основи розбудови ефективно╖ системи громадських комунiкацiй i системи зв`язкiв влади i громадськостi. Бiльш того, досить поверхово розглянуто i питання про стан сучасного суспiльства в Укра╖нi, про вiдповiднiсть його критерiям громадянського суспiльства, про практичнi способи громадських комунiкацiй на лiнi╖ вза╓модi╖ влади i народу.

Тому об`╓ктом дослiдження ╓ iснуюча в Укра╖нi система зв`язкiв з громадськiстю на рiвнi мiсцевих органiв державно╖ влади i органiв мiсцевого самоврядування. Предмет дослiдження - практична робота органiв мiсцевого самоврядування i мiсцевих органiв державно╖ влади у сферi комунiкацiйних вiдносин.

Практичне значення отриманих результатiв. Розбудова системи ефективних зв`язкiв з громадськiстю ма╓ велике значення для практично╖ дiяльностi органiв мiсцевого самоврядування i мiсцевих органiв державно╖ влади. Розвиток комунiкацiйних вiдносин мiж владою i народом да╓ можливiсть бiльш повно сформулювати i втiлити в життя соцiально-економiчнi заходи органiв мiсцево╖ влади, вирiшити шляхом дiалогу мiж владою i народом тi проблемнi питання, якi ранiше, здавалось, було вирiшити неможливо.

Розробки, виконанi в першому i другому, а особливо - у третьому роздiлi цi╓╖ дослiдницько╖ роботи, вже почали використовуватися у практичнiй дiяльностi iнформацiйних i аналiтичних пiдроздiлiв виконавчих органiв Лугансько╖ мiсько╖ ради (з середини минулого року) i вже дали позитивний ефект з огляду вза╓модi╖ органiв мiсцевого самоврядування з громадськiстю i територiальною громадою в цiлому.

Так, наприклад, пiсля дев`яти рокiв "плiдного обговорення" саме з використанням ново╖ системи вза╓модi╖ органу мiсцевого самоврядування з iнiцiативними представниками громадськостi влiтку було створено громадську комiсiю по доопрацюванню iснуючих проектiв статуту територiально╖ громади мiста Луганська, вироблено ╓диний проект, який i було прийнято на засiданнi Лугансько╖ мiсько╖ ради 5 вересня 2006 року.

Значно - у кiлька раз - збiльшилася i кiлькiсть "круглих столiв" полiтичних партiй та громадських органiзацiй, громадських слухань, якi були проведенi спiвробiтниками Лугансько╖ мiсько╖ ради за останнi пiвроку. Такi засоби зв`язкiв з громадськiстю вже дали сво╖ результати. Розроблено у вза╓модi╖ з громадською органiзацi╓ю "Полiтсоцiум" загальну концепцiю реформування житлово-комунального господарства у мiстi Луганську. По результатам проведення громадських слухань 19 жовтня 2006 року було створено громадську групу по перевiрцi прийнятих Луганською мiською радою тарифiв на комунальнi послуги, зусиллями яко╖ вперше у iсторi╖ Лугансько╖ територiально╖ громади було виконано альтернативний перерахунок iснуючих у мiстi тарифiв на комунальнi послуги.

Крiм того, iз середини 2006 року було введено нову комплексну систему iнформування територiально╖ громади мiста Луганська. У рамках цi╓╖ системи значно покращилось iнформування населення мiста щодо дiяльностi Лугансько╖ мiсько╖ ради та ╖╖ виконавчих органiв. Тепер щотижня у мiськiй радi проводяться прес-конференцi╖ i брифiнги за участю керiвникiв мiста, почав працювати сайт Лугансько╖ мiсько╖ ради, збiльшилась кiлькiсть роз`яснювальних матерiалiв щодо практично╖ дiяльностi органiв мiсцевого самоврядування на сторiнках мiсцево╖ преси.

Втiлення в життя тих рекомендацiй, якi даються у третьому роздiлi цi╓╖ дослiдницько╖ роботи, дозволить перейти до розробки комплексу нових напрямкiв у сферi практично╖ розбудови ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю.

Апробацiя результатiв роботи вiдбулася пiдчас проведення серi╖ "круглих столiв" i громадських слухань у Луганську восени - взимку 2006 - 2007 рокiв. Проблеми пiдвищення ефективностi зв`язкiв з громадськiстю обговорювалися автором на науково-практичних конференцiях, якi були проведенi Луганським обласним вiддiленням Асоцiацi╖ мiст Укра╖ни 19 вересня 2006 року i на науково-практичному семiнарi громадського об`╓днання "Мiський монiтор" 16 - 17 грудня 2006 року.

Крiм того, проблеми, що ╖х розглянуто у цьому дослiдженнi, висвiтлювалися в численних публiкацiях автора у мiських i всеукра╖нських засобах масово╖ iнформацi╖, в авторськiй книзi "Полiтичнi партi╖ Укра╖ни, полiтичнi партi╖ на Луганщинi" [58] тощо.


РОЗДIЛ 1

ТЕОРЕТИЧНI ПИТАННЯ СТВОРЕННЯ ЕФЕКТИВНО╥ СИСТЕМИ ЗВ`ЯЗКIВ З ГРОМАДСЬКIСТЮ В МIСЦЕВИХ ОРГАНАХ ДЕРЖАВНО╥ ВЛАДИ ТА ОРГАНАХ МIСЦЕВОГО САМОВРЯДУВАННЯ

Розгляд проблеми створення ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю в мiсцевих органах державно╖ влади та мiсцевого самоврядування неможливий без розгляду суто теоретичних питань щодо вiдношення i вза╓модiю суспiльства i держави в цiлому, щодо визначення питання, що являють собою власне громадськi комунiкацi╖ i як вони будуються. У цьому роздiлi буде окреслено теоретичне пiдгрунтя даного дослiдження i вироблено основнi напрямки проведення дослiдження всi╓╖ системи зв`язкiв з громадськiстю в зазначених вище сферах.

1.1. Сучасна наука про вiдносини i вза╓модiю суспiльства i держави


Головним напрямком сучасних полiтичних процесiв в Укра╖нi за останнi пiвтора десятилiття ╓ поступовий розвиток демократi╖ в нашiй кра╖нi i загальний процес демократизацi╖ всього укра╖нського суспiльства. Серед багатьох факторiв демократичних перетворень в молодiй укра╖нськiй державi головними можна вважати соцiально-економiчну модернiзацiю суспiльства, розвиток загально╖ полiтично╖ культури, створення середнього класу i становлення громадянського суспiльства (бiльш детально про це йдеться у працях [25,14]).

Сучасна наука, i зокрема теорiя держави i права, да╓ таке визначення суспiльства:

"Суспiльство - це продукт вза╓модi╖ людей, об`╓днаних рiзноманiтними економiчними, сiмейними, груповими, етнiчними, становими, класовими вiдносинами й iнтересами".

Зазначимо, що це не ╓дине теоретичне визначення суспiльства. Людське суспiльство ╓ настiльки складною i багатоплановою структурою, що кiлькiсть таких теоретичних визначень прямо пропорцiйна кiлькостi наукових шкiл, якi займаються проблемами вивчення суспiльства в цiлому.

Зазвичай суспiльство розглядають як систему суспiльних вiдносин. Основою суспiльних вiдносин ╓ економiчнi або матерiальнi вiдносини. У суспiльствi ╓, звичайно, i iншi вiдносини, але, на думку багатьох наукових шкiл, визначальними ╓ все ж таки економiчнi. Такий розгляд суспiльства дозволя╓ бiльш детально розглянути як еволюцiю, так i саму суть суспiльних вiдносин.

По-перше, прiоритет економiчних вiдносин дозволя╓ пiдходити до суспiльства з iсторичних позицiй i видiляти рiзнi суспiльно-економiчнi формацi╖: рабовласницьку, феодальну, капiталiстичну, соцiалiстичну.

По-друге, розгляд суспiльства як системи суспiльних вiдносин да╓ можливiсть виявити специфiку головних сфер громадського життя: економiчну, полiтичну, духовну.

I, по-трет╓, такий пiдхiд да╓ можливiсть визначити суб`╓ктiв соцiального спiлкування - особистiсть, етнос, нацiю тощо.

З точки зору сучасно╖ науки, у неоднорiдному у класовому вiдношеннi суспiльствi держава виступа╓ специфiчним соцiальним iнститутом. На практицi це означа╓, що держава уособлю╓ певну вiдокремлену вiд усього iншого суспiльства групу людей, що виконують функцi╖ управлiння i примусу i складають апарат держави.

Сучасна наука виходить з того, що суспiльство i держава нетотожнi, але в той же час ╖х не можна протиставляти. Суспiльство виникло задовго до держави i тривалий час обходилось без не╖.

Об`╓ктивна потреба у виникненнi держави з`явилася з ускладненням суспiльно╖ органiзацi╖, загостренням у суспiльствi протирiч через розбiжнiсть iнтересiв соцiальних груп. Держава виникла як нова форма органiзацi╖ суспiльства внаслiдок ускладнення суспiльних вiдносин лише на певнiй стадi╖ його розвитку. Тому вона ╓ продуктом розвитку суспiльства.

Держава ╓ соцiальним iнститутом усього суспiльства, що викону╓ багато функцiй, якi забезпечують ╖╖ житт╓дiяльнiсть, i насамперед - впорядкування i стабiлiзацiю суспiльних вiдносин. ╥╖ основне призначення поляга╓ в управлiннi соцiальними справами, у забезпеченнi порядку i суспiльно╖ безпеки.

Соцiальна структура суспiльства сьогоднi настiльки ускладнилась, що регулююча роль держави конче потрiбна в сферi соцiальних вiдносин. Соцiальна структурованiсть i диференцiйованiсть взагалi ╓ невiд'╓мною ознакою громадянського суспiльства. Конкуренцiя й мобiльнiсть практично у всiх сферах життя роблять громадянське суспiльство збалансованим i стабiльним. Будь-якi спроби взагалi вилучити конфлiкти iз суспiльного буття ╓ марними й безпiдставними: навiть у розвинутих демократiях ╖х неможливо позбутися цiлком i завдання держави поляга╓ в тому, щоб регулювати ╖х, створюючи рiвнi умови конкуренцi╖ для всiх учасникiв групових змагань, забезпечувати дотримання встановлених правил вза╓модi╖ у суспiльствi.


1.2. Поняття i ознаки громадянського суспiльства


Головна ознака громадянського суспiльства поляга╓ в його вiдмежованостi i вiдокремленостi вiд державно╖ машини як апарату громадського адмiнiстрування. Громадянське суспiльство фактично ╓ альтернативою i контрагентом державного управлiння з властивими останньому формалiзмом, i╓рархi╓ю стосункiв i централiзованою директивнiстю рiшень. Це не якесь угрупування у складi суспiльства i не якась структурна одиниця, а насамперед спосiб життя людей у стилi приватностi. Можна сказати, що громадянське суспiльство ╓ сферою людсько╖ свободи, житт╓дiяльнiстю особистостей поза офiцiйною регламентацi╓ю.

Громадянське суспiльство за сво╖м змiстом не збiга╓ться iз суспiльством у цiлому, оскiльки останн╓ включа╓ в себе державу. Держава ╓ складовою частиною суспiльства. А громадянське суспiльство - це та сфера вiдносин, яка не зазна╓ прямого втручання з боку держави.

Громадянське суспiльство - це система вза╓мин мiж iндивiдами та ╖хнiми об`╓днаннями, в якiй реалiзуються iндивiдуальнi та колективнi iнтереси, заснована на автономних вiд надмiрного втручання з боку держави засадах, на свободi самореалiзацi╖, плюралiзмi i багатоманiтностi в усiх сферах життя, на прiоритетi прав людини.

Зрозумiло, що такi вiдносини мiж державою i громадянським суспiльством можуть з`явитися тiльки тодi, коли i держава, i суспiльство будуть знаходитися на високому рiвнi економiчного, полiтичного, культурного i духовного розвитку.

Саме тому вважа╓ться, що "громадянське суспiльство - це найвища стадiя i форма людсько╖ спiльностi, що включа╓ сформованi добровiльно недержавнi i неполiтичнi структури в економiчнiй, соцiальнiй i духовнiй сферах житт╓дiяльностi суспiльства"[58].

Громадянське суспiльство за сво╓ю суттю ╓ правовим демократичним суспiльством, де фактором сполучення рiзних iнтересiв виступають визнання, забезпечення i захист прав людини i громадянина. Iдеям громадянського суспiльства про справедливiсть влади, про свободу i благополуччя особистостi вiдповiдають iде╖ прiоритету права, ╓дностi права i закону.

Громадянське суспiльство включа╓ в себе:

1) сукупнiсть недержавних i неполiтичних вiдношень у суспiльствi - економiчних, соцiальних, сiмейних, нацiональних, духовних, моральних, релiгiйних, виробничих, особистих i iн.;

2) звича╖, традицi╖, нацiональну самосвiдомiсть, нацiональний менталiтет, нацiональну психологiю;

3) сферу спонтанного самовиявлення вiльних iндивiдiв, добровiльно огороджену законами вiд повного втручання i довiльно╖ регламентацi╖ ╖хньо╖ дiяльностi з боку органiв державно╖ влади.

Iстотною ознакою розвинутого громадянського суспiльства ╓ обов`язкова наявнiсть вiльних власникiв засобiв виробництва, а також наявнiсть розвинуто╖ демократi╖.

Альтернативнiсть ознак та цiнностей держави й громадянського суспiльства аж нiяк не означа╓ ╖х вза╓мовиключного антагонiзму. Навпаки, саме ця альтернативнiсть i зумовлю╓ ╖хню потребу одне в одному. Без держави неможливе громадянське суспiльство. Без громадянського суспiльства неможлива повноцiнна правова держава. Вони - немов двi органiчнi складовi збалансовано╖ соцiально╖ цiлiсностi, двi нерозривнi сфери суспiльного буття, якi завжди перебувають одночасно у нерозривному зв'язку та опозицi╖ одне одному. Саме вза╓модiя держави з громадянським суспiльством остаточно i визнача╓ тип iснуючого полiтичного режиму: тоталiтарного, авторитарного чи демократичного.

Демократична держава потрiбна громадянському суспiльству аби запобiгти загрозi руйнування спiльноти, що незмiнно виника╓ в ╖╖ додержавному чи позадержавному станi. При вза╓модi╖ громадянського суспiльства i держави кожна людина почува╓ться цiлком вiльною i керу╓ться не лише власними iнтересами й уявленнями, а мотивами, що визначають ╖╖ суспiльнi дi╖. Держава повинна насамперед захищати особисту свободу людини i ╖╖ власнiсть, здобуту власною ж працею людей. Демократична держава повинна дiяти тiльки у чiтко окреслених законом межах. Будь-який вихiд держави за цi межi може призвести до громадянсько╖ непокори. З iншого боку, людям потрiбно мати право протистояти сваволi урядiв, чинити ╖м опiр i у певнiй мiрi навiть вдаватися до сили для ╖х повалення, якщо вони стануть на шлях узурпацi╖ влади, побудови тиранi╖, або у випадку неспроможностi урядiв керувати кра╖ною. З огляду на це, не тiльки держава потрiбна громадянському суспiльству, а й, навпаки громадянське суспiльство ╓ чи не найпершим чинником, що уможливлю╓ iснування демократично╖ правово╖ держави. Крiм того, громадянське суспiльство фактично викону╓ важливу легiтимiзуючи роль стосовно держави. Адже саме визнання й прийняття суспiльством владних структур i настанов нада╓ ╖м всiх ознак законностi, прийнятностi, уможливлю╓ ╖х дi╓вiсть i зрештою забезпечу╓ стабiльнiсть iснуючого ладу.

Слiд зазначити ще й те, що складовою частиною громадянського суспiльства як царини неформального i нерегламентованого державою життя людей ╓ й позалегiтимнi, так званi "тiньовi" прояви суспiльно╖ вза╓модi╖. Насамперед, таким проявом ╓ кримiнальний характер деяких суспiльних вiдносин. Вiдомий дослiдник соцiальних процесiв Карл Попер зазначив з цього приводу: "У числi серйозних недолiкiв захiдних суспiльств слiд згадати злочиннiсть, що проявля╓ться в багатьох формах - наприклад, у зловживаннях свободою ринку" [58]. Можна зробити висновок, що "будь-яка сила та влада мають тенденцiю до самозростання i тенденцiю до корумпованостi, отже, зрештою, тiльки традицi╖ вiльного суспiльства, в тому числi традицiя ревного контролю за владою з боку громадян, можуть урiвноважувати силу держави за рахунок забезпечення вiдповiдних засобiв стримування та контролю, вiд яких залежить доля усi╓╖ свободи"[58].

З огляду на сказане вище, саме держава повинна бути вiдповiдальною за розвиток соцiально╖ кооперацi╖ у суспiльствi, за дотримання загального порядку, збереження сталих умов господарювання, практичну протидiю силам, що загрожують соцiальнiй цiлiсностi суспiльства. Порушення збалансованостi дiй держави i громадянського суспiльства призводить або до полiтики диктату, або до стихi╖ руйнiвного хаосу.

Якщо узагальнити все, що було сказано вище, то можна дiйти висновку що ознаками громадянського суспiльства ╓:

1) в економiчнiй сферi - насамперед наявнiсть недержавних органiзацiй, кооперативiв, орендних пiдпри╓мств, акцiонерних товариств, асоцiацiй, що базуються на приватнiй власностi;

2) у соцiальнiй сферi - наявнiсть розвинутих громадських органiзацiй i рухiв, органiв самоврядування за мiсцем проживання, роботи; наявнiсть недержавних засобiв масово╖ iнформацi╖, якi не ╓ виразником iнтересiв яко╖сь однi╓╖ полiтично╖ або фiнансово-промислово╖ групи;

3) у полiтичнiй сферi - iснуюча практика вирiшення конфлiктiв у рамках закону i без виявiв насильства, а також цивiлiзований механiзм виявлення, формування i вираження суспiльно╖ думки;

4) у духовнiй сферi - реальнi, а не тiльки декларованi свобода слова, думки, совiстi; самостiйнiсть i незалежнiсть творчих, наукових i iнших об'╓днань; зростання ролi людського вимiру соцiальних процесiв; розвиток почуття людсько╖ гiдностi, вiри людей у власнi сили i можливостi;

5) в iнформацiйнiй сферi - розвинута, багаторiвнева система суспiльних комунiкацiй, двостороннiх комунiкацiй мiж державою i громадянським суспiльством, мiж владою i народом.

З огляду на ознаки громадянського суспiльства можна видiлити й основнi його змiст i риси, якi зводяться до:

1) подiлу влади на законодавчу, виконавчу i судову;

2) зв'язаностi законом само╖ держави i ╖╖ органiв;

3) розмежування ролi державних i недержавних iнститутiв;

4) верховенства закону у всiх сферах життя суспiльства;

5) ефективно╖ форми контролю i нагляду за дотриманням законностi;

6) вза╓мно╖ вiдповiдальностi держави й особистостi;

7) вiддiлення iдеологi╖ вiд держави.

Платформою iснування громадянського суспiльства ╓ вiрнiсть iдеалам правово╖ держави. Iснування громадянського суспiльства може базуватися тiльки на високiй соцiально-економiчнiй i полiтичнiй культурi. Громадянське суспiльство у певному розумiннi виступа╓ гарантом горизонтальних суспiльних зв'язкiв, що надають стабiльнiсть суспiльству.

1.3. Структурна побудова громадянського суспiльства

Структуру сучасного громадянського суспiльства можна представити у виглядi п'яти основних систем, що вiдображають вiдповiднi сфери його житт╓дiяльностi. Це соцiальна, економiчна, полiтична, духовно-культурна й iнформацiйна системи.

Соцiальна система охоплю╓ сукупнiсть спiльностей, що об'╓ктивно сформувалися, i вза╓мин мiж ними. Це первинний, основний пласт громадянського суспiльства. В нього входять iнститути родини, виховання, освiти, що допомагають людинi соцiалiзуватися. Другий блок складають вiдносини, що вiдображають рiзноманiтнi зв'язки людини з людиною як безпосередньо, так i в рiзних колективах (суспiльних об'╓днаннях за iнтересами). Третiй блок утворюють вiдносини мiж великими соцiальними спiльностями людей (групами, станами, класами, нацiями, расами).

Економiчна сфера громадянського суспiльства явля╓ собою сукупнiсть економiчних iнститутiв власностi, виробництва, розподiлу, обмiну, споживання сукупного суспiльного продукту. В цiй сферi iндивiд реалiзу╓ сво╖ економiчнi iнтереси.

Полiтичну сферу громадянського суспiльства склада╓ дiяльнiсть полiтичних партiй, громадсько-полiтичних об'╓днань, в яких iндивiди реалiзують сво╖ полiтичнi iнтереси i через якi вони вступають у полiтичне життя.

Духовно-культурна система утворю╓ться з вiдносин, що виникають на тлi духовно-культурних благ, дiяльностi вiдповiдних iнститутiв, установ (освiтнiх, наукових, культурних, релiгiйних). Громадянське суспiльство тiсно пов'язане як з державою, так i з правом. Держава покликана створювати найоптимальнiшi умови для розвитку громадянського суспiльства, не втручатись у сферу реалiзацi╖ приватних iнтересiв, а розвинене громадянське суспiльство, у свою чергу, ╓ соцiальною базою демократично╖, правово╖ соцiально╖ держави.

Iнформацiйна система склада╓ться з багаторiвневих комунiкацiйних вiдносин мiж державою i громадянським суспiльством, мiж владою i народом, а на нижнiх рiвнях - мiж органами мiсцевого самоврядування i територiальними громадами.

Детально про складовi частини громадянського суспiльства йдеться у працi [54].

У нашiй кра╖нi у минулому громадянське суспiльство було повнiстю одержавлено i як незалежний вiд держави суб'╓кт не дiяло. Громадянське суспiльство було деформоване i знаходилося у стадi╖ виродження. Надмiрна влада держави придушувала самостiйнiсть громадських органiзацiй, виявилася джерелом вiдчуженостi iндивiда, його незацiкавленостi в суспiльних справах, пасивностi. У тоталiтарному суспiльствi були майже повнiстю вiдсутнi умови для проявiв громадянського суспiльства. Через монополiю влади в руках партiйних органiв, неможливо було пiдпорядкувати державу суспiльству, не вiдокремiвши попередньо партiю вiд держави. Вiдсутнiсть основ громадянського суспiльства не давала можливостi окремому iндивiду цiлком реалiзувати себе у всьому масивi суспiльних вiдносин (цi процеси описано у працi [59]).

Процес становлення громадянського суспiльства в Укра╖нi реально почався ще до проголошення незалежностi нашо╖ держави. Фактично цi процеси певний час йшли паралельно - боротьба певно╖ частини суспiльства за незалежнiсть Укра╖ни i практичне становлення перших структур майбутнього громадянського суспiльства.

Як правило, першi неформальнi об'╓днання громадян були дуже малочисельнi - не бiльш кiлькох десяткiв учасникiв. Проте саме це i дозволяло учасникам таких груп забезпечити достатньо тiсне, майже сiмейне спiлкування один з одним, якого так не вистачало багатьом з них в офiцiйних громадських органiзацiях. Саме таке спiлкування, спiльне обговорення тих або iнших питань, спроби вирiшити iснуючi у суспiльствi проблеми за допомогою нетрадицiйних для радянсько╖ системи пiдходiв i ╓ основною формою дiяльностi неформальних об'╓днань. У нових структурах нема╓ чiткого розподiлу на керiвникiв i пiдлеглих, всi учасники ╓ активiстами спiльного громадського руху. Нема╓ i чiтких органiзацiйних структур, статутних положень, що регламентують дiяльнiсть органiзацiй. Ця неформальнiсть, одначе, нерiдко призводить до мiжособистих конфлiктiв i визнача╓ вкрай низьку органiзованiсть нових громадських органiзацiй.

Однi╓╖ з причин виникнення неформальних органiзацiй ╓ бiльш особистi, iндивiдуалiзованi вiдношення мiж ╖хнiми учасниками, що добре видно у порiвняннi з холодно-офiцiйним стилем спiлкування наприкiнцi 80-х рокiв у таких громадських органiзацiях, як, наприклад, комсомол або Радянський фонд миру. Друга причина появи "неформалiв" - криза довiри до офiцiйно╖ влади, утрата вiри в те, що влада ма╓ змогу вирiшувати тi або iншi проблеми, якi виникають у суспiльствi. Крiм того, соцiальна структура суспiльства весь час ускладню╓ться, i офiцiйнi громадськi органiзацi╖ просто не встигають за розвитком соцiальних процесiв.

Пiсля проголошення незалежностi Укра╖ни розгорнулося подальше структурування громадських сил. Продовжувався достатньо складний процес створення громадських органiзацiй, що вiдбивають у тi╓╖ або iншiй мiрi iнтереси нових суспiльних груп, у тому числi пiдпри╓мницьких структур.

Аналiзуючи сьогоденнi процеси полiтичного життя Укра╖ни, слiд виходити зi специфiки пострадянського суспiльства, на фундаментi якого вiдбува╓ться розбудова нових полiтичних структур. Крiм того, iстотним за такого аналiзу виявля╓ться врахування й iнших параметрiв.

По-перше, порiвнюючи iсторичнi обставини виникнення iнститутiв представницько╖ демократi╖ в захiдних кра╖нах iз сучасними укра╖нськими, необхiдно визначити передумови, наявнiсть або вiдсутнiсть яких обумовлю╓ плин цього процесу. По-друге, необхiдно враховувати сучасний стан i особливостi розвитку демократичних iнститутiв там, де вони iснують вже давно. Так, "примiряючи" вiдомi з досвiду захiдних кра╖н ознаки партiй, парламентiв, виборiв, конституцiй, опозицiй тощо до вiтчизняних реалiй, необхiдно не тiльки зосереджуватись на нормативних моделях або на зразках, якi не завжди вiдображають сьогодення захiдних суспiльств. Насамперед нинi вони пiддаються дуже серйозним змiнам, не враховувати якi не можна.

Очiкування моменту визрiвання наших полiтичних iнститутiв до рiвня "класичних" моделей характеризу╓ не тiльки багатьох вiтчизняних теоретикiв i практикiв, але й захiдних (тези про "незавершенiсть iнституцiоналiзацi╖ партiйно╖ системи", "початок становлення громадянських органiзацiй"), нiбито Укра╖на повинна чекати завершення цих полiтичних процесiв, повторюючи (хай навiть зi сво╓ю специфiкою) вже пройдений шлях, який кра╖на тiльки розпочина╓.

Мiж тим на початку XXI ст. неможливо повторити той розвиток, який був властивий демократичним системам минулого, за iнших iсторичних обставин. Наприклад, якщо подивитись на умови виникнення громадянського суспiльства на Заходi, то ста╓ очевидним, що нинi таких обставин нема╓ у жоднiй з кра╖н свiту, тим паче в Укра╖нi. Сво╓рiднiсть iсторично╖ ситуацi╖ в Укра╖нi, як i в деяких iнших пострадянських кра╖нах, поляга╓ в тому, що усвiдомлена розбудова демократичних iнститутiв пiсля класично╖ багатолiтньо╖ тоталiтарно╖ диктатури потребу╓ водночас формування основ громадянського суспiльства та вiдповiдних соцiальних iнститутiв. Дуже популярне порiвняння сучасних посткомунiстичних трансформацiй з кра╖нами Латинсько╖ Америки, що звiльняються вiд наслiдкiв рiзних видiв диктатур, потребу╓ врахування тi╓╖ обставини, що в жоднiй з цих кра╖н, навiть за особливо╖ жорсткостi ╖х авторитарних режимiв, не були зруйнованi майже всi способи економiчно╖ та соцiально╖ самодiяльностi i групово╖ iдентифiкацi╖, якi iсторично склалися в них.

А в Укра╖нi в складi СРСР задля "велико╖ мети" - побудови безкласового суспiльства - цiлеспрямованому руйнуванню або тотальному одержавленню пiддавались практично всi соцiальнi спiльноти: класовi, становi, релiгiйнi, професiйнi, iдеологiчнi тощо. Хоча саме вони на межi ХIХ-ХХ ст. ставали структурними пiд╜рунтями полiтичних систем захiдно╖ демократi╖.

Для Укра╖ни ж, так само, як i для Росi╖, характерним ╓ розвиток механiзму соцiально╖ iнженерi╖, що обумовлю╓ ╖х унiкальнiсть. У той же час саме ця особливiсть уможливлю╓ найбiльш сприятливий контекст для найсучаснiших факторiв, якi в iнших кра╖нах торують собi шлях крiзь уламки спiльнот, що iснували в минулому.

Становлення зрiлого громадянського суспiльства в Укра╖нi вимагатиме багатьох десятирiч, проте деякi його елементи i структури вже сьогоднi стають опорою утвердження сильно╖ демократично╖ влади. Громадянське суспiльство структурно явля╓ собою сукупнiсть об'╓днань, асоцiацiй, спiлок (професiйних, творчих, культурних, освiтнiх тощо), якi пов'язанi мiж собою не вертикально i╓рархiчними залежностями, а горизонтальною мережею вза╓мовiдносин. Вплив громадянського суспiльства на полiтичну систему, державну полiтику i право, правовий статус людини ╓ найважливiшим вимiром демократi╖.

Реалi╖ i динамiка соцiополiтичного розвитку Укра╖ни кiнця 90-х рокiв свiдчать про iснування "негромадянського суспiльства". В пострадянськiй Укра╖нi, яка потрапила в смугу тривало╖ економiчно╖ кризи i перетворилась на одну з найбiднiших кра╖н ╢вропи, сьогоднi майже не iсну╓ "середнього класу" - соцiально╖ бази громадянського суспiльства. Замiсть нього сформований соцiум "середнього укра╖нця" як основи суспiльства "негромадянського".

Вiдсутнiсть в Укра╖нi адекватно╖ з точки зору полiтично╖ теорi╖ соцiально╖ бази демократi╖ ускладню╓ полiтичну демократизацiю, перехiд до ринково╖ економiки. З розпадом СРСР, поглибленням економiчно╖ кризи i початком реформ "колишнiй середнiй клас" (в основi якого була не власнiсть, а iнституцiональна позицiя в державнiй системi) маргiналiзувався при поляризацi╖ суспiльства. "Новий середнiй клас" так i не з'явився. Проблема формування соцiально╖ бази демократизацi╖, "нового середнього класу", заснованого не на вiдносинах з державою, а на вiдносинах приватно╖ власностi, залиша╓ться невирiшеною i в сучаснiй Укра╖нi.

З наведених вище фактiв очевидно, що реальна побудова громадянського суспiльства i його структур почалася в Укра╖нi наприкiнцi 80-х - на початку 90-х рокiв минулого столiття. Процес, який почався у нашiй державi п`ятнадцять рокiв тому ще далекий вiд завершення, громадянське суспiльство в Укра╖нi робить тiльки сво╖ першi кроки.

1.4. Зв'язки з громадськiстю в органах державно╖ влади та органах мiсцевого самоврядування

Викладенi вище мiркування приводять до висновку, що громадянське суспiльство ╓ - з точки зору бiльшостi шкiл сучасних суспiльних наук - найвищою, iдеальною формою розвитку людсько╖ спiльноти.

На сучасному етапi розвитку Укра╖ни у суспiльствi можуть виникати тiльки окремi елементи громадянського суспiльства. Цi елементи знаходяться i одночасно ╓ складовою частиною спiльноти людей, яку ми назвемо громадськiстю.

Громадськiсть - це велика група або групи чи широкi верстви людей, об`╓днаннi за рiзними ознаками: територi╓ю, матерiальним становищем, мiсцем проживання, iнтересами, тощо. Подiбне визначення цього поняття да╓ться також у працi [32].

За територiальними ознаками громадськiсть може бути свiтовою, громадськiстю держави, громадськiстю певного регiону або мiста.

Саме з громадськостi i вироста╓ поступово з удосконаленням суспiльних вiдносин громадянське суспiльство. Поняття "громадськiсть" виника╓ на достатньо розвинутих з соцiально╖ точки зору етапах розвитку суспiльства, коли люди, якi складають це суспiльство, починають оцiнювати себе як ╓дину людську спiльноту хоча б за якоюсь ознакою.

Теоретичне визначення поняття PR (public relations) як зв'язкiв органiв державно╖ влади i мiсцевого самоврядування з громадськiстю ╓ питанням досить складним.

По-перше, в свiтовiй науцi iсну╓ багато пiдходiв та тлумачень самого поняття зв'язкiв з громадськiстю (╖х, наприклад, деталiзовано у працi [38]). Ця рiзноманiтнiсть пiдходiв базу╓ться на великiй кiлькостi наукових шкiл, якi займаються вивченням само╖ системи зв'язкiв з громадськiстю. Наприклад, один з найвiдомiших у свiтi фахiвцiв з РR Сем Блек визначав зв'язки з громадськiстю як мистецтво i науку досягнення гармонi╖ шляхом вза╓морозумiння, що ╜рунту╓ться на правдi й повнiй поiнформованостi [29]. Iншу думку висловив Р. Хiрроу, котрий визначив РR як одну з функцiй управлiння, що сприя╓ встановленню i пiдтримцi спiлкування, вза╓морозумiння, прихильностi й спiвпрацi мiж органiзацi╓ю та ╖╖ громадськiстю. Головне, що з цих та iнших визначень видно, що головною метою РR ╓ досягнення довiри, згоди й поваги мiж учасниками комунiкацiйних процесiв у системi вза╓модi╖ держави i громадянського суспiльства (про це бiльш детально йдеться у працi [29].

По-друге, методи зв'язкiв з громадськiстю досить часто розглядаються у суспiльствi як тiльки iнформацiйний вплив на громадськiсть для досягнення конкретно╖ певно╖ мети, майже ототожнюючи всю систему PR ледве не з рекламою товарно╖ продукцi╖, або - у кращому разi - реклами адмiнiстративних послуг влади у системi вiдносин держави i громадянського суспiльства.

Мiсцеве самоврядування - це особлива форма представницько╖ влади територiально╖ громади. Саме мiсцеве самоврядування бере на себе весь тягар вирiшення мiських проблем у соцiально-економiчнiй, господарськiй i побутовiй сферах i використання громадських об'╓ктiв з метою задоволення спiльних потреб жителiв мiста. Орган мiсцевого самоврядування ╓ по сво╖й сутi органом колективно╖ вiдповiдальностi. Таке позицiювання органу мiсцевого самоврядування вимага╓ дiлового партнерства та спiвробiтництва мiж громадськiстю та обраними до складу мiсцево╖ ради депутатами, мiж територiальною громадою i службовцями мiсцевого самоврядування.

На думку автора даного дослiдження, система зв'язкiв з громадськiстю ╓ насамперед складовою частиною загально╖ теорi╖ комунiкацiй. Тому ╖╖ можна описати певними системними поняттями.

По-перше, системним поняттям зв'язкiв з громадськiстю ╓ програмний процес побудови всi╓╖ системи PR. Попередньою умовою форми контакту з громадськiстю ╓ аналiтична робота, яка забезпечу╓ змiстом i робить цiлеспрямованим наступний зв'язок iз громадськiстю. Етапами цi╓╖ пiдготовчо╖ дiяльностi ╓: аналiз, дослiдження i формування проблеми, пiдготовка програми дiй, координацiя й виконання заплановано╖ програми, монiторинг подi╖, внесення можливих змiн, контроль за результатом та пiдбиття пiдсумкiв.

Програмний характер зв'язкiв з громадськiстю наклада╓ на систему PR певнi умови:

- кожний орган державного управлiння i мiсцевого самоврядування повинен розгортати свою сiтку комунiкацiй згiдно з власними можливостями;

- комунiкацi╖ будуються вiдповiдно до закономiрностей масових iнформацiйних процесiв;

- у системi державного управлiння зв'язки з громадськiстю виступають як засiб опосередкованого управлiнського впливу;

- ефективнiсть зв'язкiв з громадськiстю залежить вiд того, наскiльки регулярною ╓ дiяльнiсть суб'╓кта управлiння в цьому напрямi.

По-друге, зв'язки з громадськiстю будемо розглядати як форму контактiв держави або органiв мiсцевого самоврядування з громадськiстю. З цi╓╖ точки зору зв'язки з громадськiстю ╓ вагомим внеском у вдосконалення всього процесу державного управлiння. Iнститут полiтичного управлiння у виглядi зв'язкiв з громадськiстю викону╓ роль механiзму для завоювання та утримання влади i полiтичного впливу.

Головними елементами зв'язкiв з громадськiстю ╓:

- консультацi╖, якi формуються та базуються на вивченнi i використаннi людсько╖ поведiнки;

- вивчення громадсько╖ думки, очiкувань та поглядiв соцiальних груп i суспiльства в цiлому;

- напрацювання рекомендацiй, пiдготовка рiшень i розпоряджень для здiйснення необхiдних заходiв органiв державно╖ влади i мiсцевого самоврядування у комунiкативнiй сферi;

- дослiдження конфлiктiв i усунення небажаних непорозумiнь з боку зовнiшнього середовища;

- створення умов сприяння та досягнення вза╓моповаги i соцiально╖ справедливостi, форм спiвiснування i вза╓модi╖ власних та суспiльних iнтересiв;

- визначення цiльових груп, стосовно яких прийма╓ться те чи iнше полiтичне рiшення.

Зв'язки з громадськiстю поступово стають одним з найбiльш важливих елементiв дiяльностi органiв влади i мiсцевого самоврядування. Сьогоднi вони ╓ невiд'╓мною частиною ефективного управлiння будь-якою органiзованою дiяльнiстю. Система зв'язкiв з громадськiстю передбача╓ налагодження двостороннього спiлкування держави i громадянського суспiльства для встановлення спiльного комунiкативного простору, досягнення вза╓морозумiння, яке базу╓ться на достовiрностi, компетентностi та повнотi iнформацi╖.

По-трет╓, об'╓ктом зв'язкiв з громадськiстю ╓ комунiкативний простiр - контактний простiр суб'╓ктiв i об'╓ктiв, у якому i вiдбуваються рiзнi контакти органiв влади i мiсцевого самоврядування з громадянським суспiльством. Предметом зв'язкiв з громадськiстю ╓ механiзми, якi впливають на ефективнiсть комунiкацiй i на прийняття певно╖ моделi поведiнки великими й малими соцiальними групами. Тому у загальному контекстi державного управлiння пiд зв'язками з громадськiстю слiд розумiти розгалужену систему впливу на громадську думку для формування бажано╖ поведiнки рiзноманiтних суб'╓ктiв. З огляду на це зв'язки з громадськiстю розглядаються, насамперед, як одна з практичних технологiй сучасно╖ соцiально╖ полiтики

По-четверте, системним поняттям зв'язкiв з громадськiстю ╓ комунiкативний контакт. Будуючи систему зв'язкiв з громадськiстю, треба досить чiтко уявляти те коло осiб, на якi буде направлено систему зв'язкiв з громадськiстю в цiлому, i коло засобiв, за допомогою яких можна сподiватися побудувати ефективну систему PR. Крiм того, однi╓ю з головних функцiй зв'язкiв з громадськiстю органiв державного управлiння та органiв мiсцевого самоврядування мають бути зусилля, спрямованi на подолання перешкод, якi заважають нормальним i конструктивним стосункам мiж державними службовцями або службовцями органiв мiсцевого самоврядування i громадянами.

По-п`яте, робота у галузi зв'язкiв з громадськiстю у системi державного управлiння повинна враховувати наступнi особливостi:

- громадська думка змiню╓ться, тому ╖╖ недостатньо один раз сформувати, з нею потрiбно працювати постiйно;

- громадська думка досить часто змiню╓ться бiльшою мiрою подiями, а не словами;

- думка громадськостi визнача╓ться ╖╖ iнтересами.

За наведеними у попередньому роздiлi канонами буду╓ться вся система зв'язкiв з громадськiстю у розвинутих демократiях. Втiм, на пострадянських теренах РR-акцi╖ i кампанi╖ набули специфiчних рис, що рiзнять ╖х вiд аналогiчних заходiв за кордоном. Вмiння i навички у сферi зв'язкiв з громадськiстю тiсно пов'язанi з дiяльнiстю журналiстiв, рекламiстiв, працiвникiв спецслужб. Саме тому першими фахiвцями у сферi зв'язкiв з громадськiстю на пострадянських теренах стали представники цих професiй з усiм сво╖м попереднiм досвiдом. Однак в умовах тоталiтарного суспiльства журналiсти й iншi фахiвцi займалися переважно пропагандою та агiтацi╓ю, що згодом iстотно вплинуло i на розвиток зв'язкiв з громадськiстю в пострадянськiй Укра╖нi. Тому нинi i у нашiй кра╖нi, i на територi╖ кра╖н СНД в цiлому часто, говорячи про зв'язки з громадськiстю, насправдi мають на увазi пропаганду, дезiнформацiю або рекламу. Аби уникнути змiщування цих понять, ╖х необхiдно розмежувати.

Основними рисами зв'язкiв з громадськiстю як форми комунiкацi╖ ╓:

- достовiрнiсть iнформацi╖ i ╖╖ аргументоване доведення як форма переконання аудиторi╖ з наголосом на розповiдну форму викладу iнформацi╖, що ╜рунту╓ться на фактах об'╓ктивно╖ реальностi;

- широке охоплення зацiкавлено╖ аудиторi╖ i акцент на вирiшення широкомасштабних завдань, орi╓нтованих на довгострокову перспективу;

- рiзноманiтнiсть уживаних форм зв'язкiв з громадськiстю.

Що ж стосу╓ться пропаганди, то ╖╖ можна визначити як систематичну дiяльнiсть, направлену на формування потрiбного емоцiйного ставлення аудиторi╖ до iнформацi╖, тобто вiдверте манiпулювання процесом сприймання аудиторi╖ з метою пiдштовхнути людей до яких-небудь дiй, котрi за iнших обставин вони б не здiйснили [58]. Класичними прикладами ╓ нацистська пропаганда, яка об╜рунтовувала нелюдське ставлення до слов'янських народiв ╖х неповноцiннiстю, радянська пропаганда, яка, наприклад, виправдовувала вторгнення в Афганiстан iнтернацiональним обов`язком. Активно так званою "чорною пропагандою" користуються спецслужби, котрi розповсюджують заздалегiдь брехливi свiдчення для досягнення того чи iншого результату, про що йде мова у працi [43]. Головною метою пропаганди ╓ контроль над iнформацi╓ю i подання ╖╖ у потрiбному, часто неабияк спотвореному свiтлi.

На вiдмiну вiд зв'язкiв з громадськiстю i пропаганди, реклама зазвичай направлена виключно на комерцiйний ефект. Рекламу можна визначити як платну форму агiтацi╖ через засоби масово╖ iнформацi╖ на користь якого-небудь товару, марки, фiрми, яко╖-небудь справи або людини. Головною метою реклами ╓ спонукання людини до здiйснення купiвлi товару чи послуги.

Якщо чiтко розмежувати основнi поняття зв'язкiв з громадськiстю, пропаганди та реклами, то можна дiйти висновку, що соцiально-психологiчними особливостями зв'язкiв з громадськiстю в Укра╖нi i в цiлому на пострадянських теренах якраз ╓ пiдмiна PR пропагандою та рекламою (наприклад, про це йдеться у працi [41].

Серед цих особливостей можна виокремити такi:

- акцент на досягнення швидкого ефекту з якого витiка╓ коротка тривалiсть РR-акцiй та кампанiй;

- нав'язливий i агресивний характер РR-заходiв, який ма╓ на метi стимулювання аудиторi╖ до конкретних комерцiйних i полiтичних дiй;

- переважний вплив на емоцiйну сферу аудиторi╖ за якого будь-яка позитивна iнформацiя про органiзацiю або особу прирiвню╓ться до реклами;

- феномен "чорного РR", що ╜рунту╓ться на широкому i безпринципному використаннi пропаганди, компроматiв, дезiнформацi╖ й наклепу (докладнiше про це йде мова у працi [39]).

Складовими формування iмiджу органiв державного управлiння i органiв мiсцевого самоврядування повиннi бути рiзнi форми зв'язку iз громадянами, суспiльними об'╓днаннями, полiтичними партiями й суспiльством у цiлому. Детально цi форми буде розглянуто у другому роздiлi дано╖ роботи.

На мiсцевому рiвнi всю iнформацiю, що ╖╖ постачають комунiкацiйнi служби для задоволення iнформацiйних потреб членiв територiально╖ громади, можна розбити на види:

- економiчна iнформацiя включа╓ вiдомостi про господарчу дiяльнiсть мiських пiдпри╓мств i установ (у тому числi i комунальних), стан економiки держави, регiону, мiста, окремих районiв та iнших територiальних утворень на територi╖ мiста (наприклад, органiв самоорганiзацi╖ населення), про державне регулювання економiчних процесiв. Сюди ж включаються вiдомостi про фiнансову полiтику в мiстi, виконання бюджету, перспективи фiнансового розвитку мiста. До цi╓╖ ж категорi╖ вiдноситься i iнформацiя про результати дiяльностi пiдпри╓мств рiзно╖ форми власностi, функцiонуючих на територi╖ мiста, або про розподiл та використання бюджетних коштiв районними у мiстi радами тощо. Така iнформацiя не просто iнформу╓ членiв територiально╖ громади про стан мiських фiнансiв, але й пiдвищу╓ економiчну грамотнiсть громадян, допомага╓ ╖м краще орi╓нтуватися в економiчнiй полiтицi мiста, регiону i держави;

- правова iнформацiя да╓ уявлення про норми, рiшення, розпорядження органу мiсцевого самоврядування i його виконавчих органiв;

- полiтична iнформацiя - та, яка вiдобража╓ подi╖, факти, процеси зi сфери полiтичного життя мiста. Це насамперед iнформацiя про проведення виборiв до органiв мiсцевого самоврядування (вибори мiського голови, депутатiв мiсько╖ i районних у мiстi рад), органiв законодавчо╖ влади (депутатiв Верховно╖ Ради Укра╖ни), iнформацiя про проведення референдумiв тощо. Також до полiтично╖ iнформацi╖ вiдноситься також iнформацiя про дiяльнiсть мiсцевих осередкiв полiтичних партiй (i особливо у тому ╖╖ аспектi, який пов`язаний з дiяльнiстю органiв мiсцевого самоврядування);

- статистична iнформацiя да╓ кiлькiсну характеристику подiй, явищ, якi вiдбуваються в економiчнiй, полiтичнiй, соцiальнiй, культурнiй та iнших сферах життя Луганська;

- соцiологiчна iнформацiя вiдобража╓ ставлення окремих громадян та соцiальних груп до суспiльних подiй та явищ, процесiв, фактiв;

- культурна iнформацiя висвiтлю╓ досягнення у галузях культури i мистецтва. Це повiдомлення про фестивалi, концерти, конкурси, виставки, семiнари, олiмпiади тощо, якi проводяться за участю органiв мiсцевого самоврядування i членiв територiально╖ громади;

- спецiальна iнформацiя мiститься у виступах керiвникiв мiста (вiтання зi святами, проблемнi матерiали тощо), повiдомленнях працiвникiв управлiнь, вiддiлiв, комiтетiв мiсько╖ ради, матерiалах прес-конференцiй, аналiтичних довiдках про стан соцiально-економiчно╖ i громадсько-полiтично╖ ситуацi╖ у мiстi тощо.

Дуже важливим фактором у системi розбудови зв'язкiв з громадськiстю ╓ створення у системi органiв влади або органiв мiсцевого самоврядування спецiального органу (вiддiлу, управлiння) або навiть декiлькох структур - комунiкацiйних органiв, - на якi буде покладено основний масив роботи по розробцi стратегi╖ i тактики комунiкацiй з громадськiстю. Набутий досвiд роботи автора даного дослiдження в органах мiсцевого самоврядування свiдчить, що оптимальним ╓ спiвпраця у галузi практично╖ побудови зв'язкiв з громадськiстю структур:

- з прогнозування i розробки системи зв'язкiв з громадськiстю (наприклад, управлiння з питань внутрiшньо╖ полiтики);

- з розробки iнформацiйних повiдомлень (наприклад, прес-служба);

- з оперативного вiдстеження дiяльностi органiв державно╖ влади i органiв мiсцевого самоврядування (наприклад, служба телевiзiйно╖ i радiоiнформацi╖).

Практична побудова вза╓модi╖ цих структур буде детально розглянута у третьому роздiлi цього дослiдження.

Формування системи зв'язкiв з громадськiстю органiв державного управлiння i органiв мiсцевого самоврядування можливе лише за наявностi полiтичних i фiнансових передумов. По-перше, лише при стабiльнiй полiтичнiй владi можливе ефективне функцiонування державного апарату i апарату органiв мiсцевого самоврядування. По-друге, побудова зв'язкiв з громадськiстю органiв державного управлiння i органiв мiсцевого самоврядування неможлива без ╖х надiйного i повного фiнансового забезпечення.

Як свiдчить набутий автором даного дослiдження досвiд, для побудови ефективно╖ системи зв'язкiв з громадськiстю необхiдно роздiлити сам процес побудови на етапи (ця методика описана також у працi [30]):

I. Розробка стратегiй зв'язкiв з громадськiстю.

1. Обгрунтування стратегiй зв'язкiв з громадськiстю:

а) дослiдження суспiльного середовища, на яке будуть спрямованi комунiкативнi зусилля;

б) визначення головних напрямiв, на яких буде розгорнуто комунiкативнi зусилля.

2. Опрацювання стратегi╖ зв'язкiв з громадськiстю:

а) пошук прiоритетних напрямiв комунiкативних зусиль;

б) визначення "образiв" органу державного управлiння або органу мiсцевого самоврядування, якi iснують у свiдомостi громадськостi i якi треба створити у майбутньому.

II. Розробка тактики зв'язкiв з громадськiстю та ╖╖ реалiзацiя.

1. Створення конкретно╖ технологi╖ впливу на громадськiсть:

а) проведення збору iнформацi╖ (наприклад, мiсцеве чи регiональне опитування, технологiю якого детально описано у працi [36];

б) вибiр дати початку комунiкативних зусиль, ключових дат для перевiрки комунiкативних дiй та ╖х корекцiй.

2. План технологi╖:

а) вибiр засобiв (у тому числi - засобiв масово╖ iнформацi╖) та визначення найбiльш ефективних засобiв комунiкацi╖;

б) кiнцевий план (необхiднi й додатковi кориснi засоби та методи iнформацi╖ i комунiкацi╖).

Питання щодо практично╖ реалiзацi╖ наведених вище стратегiчних i тактичних планiв зв'язкiв з громадськiстю буде розглянуто у третьому роздiлi дано╖ роботи.


РОЗДIЛ 2

АНАЛIЗ СИСТЕМИ ЗВ`ЯЗКIВ З ГРОМАДСЬКIСТЮ НА РIВНI ОРГАНIВ МIСЦЕВОГО САМОВРЯДУВАННЯ I ТЕРИТОРIАЛЬНО╥ ГРОМАДИ В УКРА╥НI

2.1. Оцiнка чинного законодавства Укра╖ни з погляду розбудови ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю на рiвнi органiв мiсцевого самоврядування i територiально╖ громади


Ефективна дiяльнiсть системи органiв державно╖ влади i системи органiв мiсцевого самоврядування можлива тiльки за наявностi надiйних iнформацiйних (а в цiлому - комунiкативних) зв'язкiв мiж усiма ланками i складовими цих систем. Сьогоднi прiоритетними напрямами вдосконалення роботи органiв державно╖ влади i мiсцевого самоврядування ╓ створення цiлiсно╖ системи комунiкацiйних, iнформацiйних, технологiчних та iнструментальних засобiв, якi забезпечують найсприятливiшi умови для функцiонування iнформацiйних ресурсiв, автоматизованих способiв ╖х обробки й використання заради вирiшення соцiально-економiчних проблем територiальних громад, полiпшення керованостi регiонально╖ економiкою, зростання продуктивностi працi, збагачення духовного життя.

В Укра╖нi, на жаль, як у достатньо молодо╖ незалежно╖ держави, ще дуже незначний досвiд вза╓модi╖ владних iнституцiй з громадськiстю i громадянським суспiльством, що поступово розбудову╓ться в нашiй кра╖нi. Поки що нема╓ i якихось дiючих законодавчих актiв, якими виключно детермiну╓ться порядок вза╓модi╖ влади i громадськостi. Сьогоднi розвиток i вдосконалення системи зв`язкiв з громадськiстю в Укра╖нi базу╓ться на системi рiзнопланових кодексiв, законiв та розпоряджень, у яких так чи iнакше пiднiма╓ться питання, пов`язанi з PR органiв державно╖ влади i мiсцевого самоврядування.

Виника╓ питання: чи може вся ця начебто розрiзнена система законодавчих актiв стати основою для розбудови ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю на рiвнi органiв мiсцевого самоврядування? Чи для вирiшення цi╓╖ задачi все ж таки потрiбен спецiальний законодавчий акт про комунiкацiйнi стосунки органу мiсцевого самоврядування i територiально╖ громади? Для того, щоб вiдповiсти на це питання, зробимо аналiз дiючого законодавства саме з огляду на можливiсть практично╖ побудови ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю органiв державно╖ влади на мiсцях i органiв мiсцевого самоврядування.

Досить вагомо необхiднiсть створення системи зв`язкiв з громадськiстю витiка╓ з деяких мiжнародних конвенцiй i угод, якi пiдписанi i ратифiкованi Укра╖ною. Так, наприклад, Конвенцi╓ю "Про захист прав та основних свобод людини", яку Укра╖на пiдписала 4 листопада 1950 року i ратифiкувала 17 липня 1997 року (Закон Укра╖ни No 475/97 - ВР), будь якiй людинi надаються права:

- "дотримуватися сво╖х поглядiв, одержувати i передавати iнформацiю та iде╖ без втручання органiв державно╖ влади" (ст.10);

- "на свободу мирних зiбрань та на свободу об`╓днання з iншими" (ст.11) [12].

Сучасна система мiжнародного законодавства не ставить нiяких перепон щодо розвитку ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю в Укра╖нi - адже ця система мiжнародного законодавства i виникла як результат розвитку громадянського суспiльства у розвинутих демократичних кра╖нах.

В Основному Законi - у Конституцi╖ Укра╖ни [1], особливо в роздiлi II "Права, свободи та обов`язки людини i громадянина", - теж гарантованi права громадян щодо суспiльних комунiкацiй. Наприклад, ст. 34 гаранту╓ кожному право "вiльно збирати, зберiгати, використовувати i поширювати iнформацiю усно, письмово або в iнший спосiб". Ст.38 нада╓ право громадянам Укра╖ни брати участь в управлiннi державними справами i в дiяльностi органiв мiсцевого самоврядування. Ст.39 нада╓ громадськостi можливiсть проводити масовi акцi╖, сповiщаючи про них органи державно╖ влади i мiсцевого самоврядування. Ст.40 нада╓ право громадянам звертатися до органiв державно╖ влади i мiсцевого самоврядування i отримувати вiдповiдi на сво╖ звернення. Таким чином, вже у Конституцi╖ Укра╖ни закладенi базовi можливостi для створення системи ефективних суспiльних комунiкацiй.

Для побудови системи зв`язкiв з громадськiстю велике значення ма╓ i Закон Укра╖ни "Про мiсцеве самоврядування в Укра╖нi" [6].

Так, згiдно зi ст. 4 Закону Укра╖ни "Про мiсцеве самоврядування в Укра╖нi" самоуправлiння здiйсню╓ться за принципами гласностi, колегiальностi, пiдзвiтностi та вiдповiдальностi перед територiальною громадою.

У ст. 59 (пп. 5 i 11) встановлена норма, згiдно з якою акти органiв та посадових осiб мiсцевого самоврядування необхiдно доводити до вiдома населення. Процедури пiдготовки цих актiв, ╖х практично╖ реалiзацi╖ та контролю виконання, здiйснення iнших управлiнських дiй органами мiсцевого самоврядування ╓, по сво╖й сутi, процесом обробки та вза╓мообмiну iнформацi╓ю.

Питання зв`язкiв з громадськiстю органiв мiсцевого самоврядування в тому чи iншому ключi пiдiймаються i в статтях 7 ("Мiсцевий референдум"), 8 ("Загальнi збори громадян"), 9 ("Мiсцевi iнiцiативи"), 13 ("Громадськi слухання") Закону Укра╖ни "Про мiсцеве самоврядування в Укра╖нi".

Стаття 18 п. 2 цього закону ("Вiдносини органiв мiсцевого самоврядування з пiдпри╓мствами, установами i органiзацiями, якi не входять в комунальну власнiсть вiдповiдних територiальних громад") i стаття 73 п.2 ("Обов`язковiсть актiв i законних вимог органiв i посадових осiб мiсцевого самоврядування") регламенту╓ питання надання iнформацi╖ юридичними особами.

Серед повноважень виконавчих органiв сiльських, селищних, мiських рад у статтi 38 зазначено функцi╖ щодо розгляду звернень громадян i прийняття рiшень про проведення масових публiчних заходiв. Деякi питання зв`язкiв з громадськiстю безпосередньо мiського голови пiднiмаються у статтi 42 закону, п. 6 яко╖ взагалi деклару╓ систему щорiчного звiту мiського голови перед територiальною громадою на вiдкритiй зустрiчi з громадянами, а також да╓ можливiсть депутатам мiсцевих рад перiодично заслуховувати мiського голову щодо його дiяльностi.

Велика увага в Законi Укра╖ни "Про мiсцеве самоврядування в Укра╖нi" вiдводиться i комунiкацiйним можливостям постiйних депутатських комiсiй рад (ст.47 п.7) i окремих депутатiв (ст.49 п.7, 10) щодо отримання ними необхiдно╖ для ╖х дiяльностi iнформацi╖. Вiдповiдно до статтi 75 п.1 Закону Укра╖ни "Про мiсцеве самоврядування в Укра╖нi" ("Вiдповiдальнiсть органiв i посадових осiб мiсцевого самоврядування перед територiальними громадами") формалiзовано ще одну комунiкативну функцiю - перiодичнiсть iнформування органами i посадовими особами мiсцевого самоврядування населення про свою дiяльнiсть.

Отже, можна зробити висновок, що попри вiдсутнiсть закону про зв`язки з громадськiстю органiв мiсцевого самоврядування так чи iнакше питання щодо вза╓модiю з громадськiстю пiдiймаються i в базовому законi про мiсцеве самоврядування в Укра╖нi.

Велика увага зв`язкам з громадськiстю органiв мiсцевого самоврядування придiля╓ться i у цiлiй низцi законiв Укра╖ни, якi регламентують тi чи iншi сторони дiяльностi самоврядування територiальних громад. Насамперед, це Закон Укра╖ни "Про службу в органах мiсцевого самоврядування" (ст.4) [9] i Закон Укра╖ни "Про статус депутатiв мiсцевих рад" [10]. В останньому з них досить чiтко регламентованi зв`язки з громадськiстю навiть окремих депутатiв мiсцевих рад:

- стаття 10: пiдтримувати зв`язок з виборцями вiдповiдно╖ територiально╖ громади, iнформувати виборцiв про роботу мiсцево╖ ради, приймати участь у громадських слуханнях та iн.;

- стаття 11: доступ до комунальних засобiв масово╖ iнформацi╖ з метою iнформування населення;

- стаття 12: порядок розгляду депутатом звернень громадян;

- стаття 14: порядок отримання iнформацi╖ вiд пiдпри╓мств, установ i органiзацiй;

- стаття 16: звiт депутата перед виборцями;

- стаття 18: права депутата на ведення iнформацiйно╖ дiяльностi (оприлюднення заяв i пропозицiй, ознайомлення з iнформацi╓ю про дiяльнiсть рад) у тому числi i вiд iменi громадськостi.

Система зв`язкiв з громадськiстю ще одного елемента мiсцевого самоврядування - органiв самоорганiзацi╖ населення (ОСН) - досить детально викладена в Законi Укра╖ни "Про органи самоорганiзацi╖ населення" [7]. Так, наприклад, стаття 14 цього закону нада╓ ОСН наступнi повноваження у комунiкацiйнiй сферi:

- розглядати звернення громадян (п.1.11);

- сприяти зустрiчам депутатiв мiсцевих рад з виборцями (п.1.13);

- iнформувати громадян про дiяльнiсть ОСН (п.1.14).

Закон Укра╖ни "Про звернення громадян" [3] взагалi можна вважати одним з базисних законодавчих актiв для побудови системи зв`язкiв з громадськiстю, оскiльки громадянам Укра╖ни його статтями гарантовано:

- право отримання iнформацi╖ вiд органiв мiсцевого самоврядування, пiдпри╓мств, установ, органiзацiй, тощо (ст. 1);

- право отримання iнформацi╖ "в перекладi мовою спiлкування заявника" (ст.6);

- право на конфiденцiйнiсть iнформацi╖, яка ╓ у зверненнi громадян (ст.10).

Крiм того, ст.19 цього закону деталiзу╓ обов`язки органiв державно╖ влади i мiсцевого самоврядування щодо розгляду звернень громадян. А стаття 22 зобов`язу╓ керiвникiв та iнших осiб органiв державно╖ влади та органiв мiсцевого самоврядування вести особистий прийом громадян.

У розбудовi ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю велику роль вiдiгра╓ блок так званих "iнформацiйних" законiв.

Насамперед, це Закон Укра╖ни "Про iнформацiю" [5], у статтях якого детально регламентоване широке коло iнформацiйних вiдносин у державi, в тому числi i на рiвнi вза╓модi╖ органiв державно╖ влади i органiв мiсцевого самоврядування з громадськiстю.

Велике значення для ефективно╖ роботи системи зв`язкiв з громадськiстю ма╓ i Закон Укра╖ни "Про друкованi засоби масово╖ iнформацi╖ (пресу) в Укра╖нi" [2]. Так, ст.2 цього закону гаранту╓ свободу дiяльностi друкованих засобiв масово╖ iнформацi╖ i "право кожного громадянина вiльно i незалежно шукати, одержувати, фiксувати, зберiгати, використовувати та поширювати будь яку iнформацiю за допомогою друкованих засобiв масово╖ iнформацi╖". Цi╓ю ж статтею не допуска╓ться практика попереднього погодження друкованих матерiалiв органами влади i мiсцевого самоврядування, крiм випадкiв якi оговорено законодавством Укра╖ни. Ст. 34 нада╓ громадянам право на одержання iнформацi╖ через друкованi ЗМI. Ст. 35 регламенту╓ порядок i форму iнформацiйних запитiв щодо отримання доступу до офiцiйних документiв органiв влади i мiсцевого самоврядування. Ст. 37 нада╓ право громадянам вимагати вiд ЗМI "спростування поширених про них вiдомостей, що не вiдповiдають дiйсностi або принижують ╖х честь та гiднiсть".

Дуже важливим для становлення системи PR ╓ i Закон Укра╖ни "Про телебачення i радiомовлення" [11]. В законi вперше в системi укра╖нського законодавства вводиться поняття "громадського телерадiомовлення", як системи "позабюджетного неприбуткового загальнонацiонального, регiонального або мiсцевого телерадiомовлення, що створю╓ться засновниками - юридичними та / або фiзичними особами" (ст.1). Стаття 2 проголошу╓ принципи iнформацiйних вiдносин у дiяльностi електронних засобiв масово╖ iнформацi╖ - "об`╓ктивностi, достовiрностi iнформацi╖, компетентностi, гарантування права кожного громадянина на доступ до iнформацi╖, вiльне висловлювання сво╖ поглядiв та думок, забезпечення iдеологiчного та полiтичного плюралiзму, дотримання телерадiопрацiвниками професiйно╖ етики та загальнолюдських норм моралi". Ст. 26 гаранту╓ право на одержання iнформацi╖ електронними ЗМI, а посадовi особи, якi надають таку iнформацiю, "несуть вiдповiдальнiсть за ╖╖ достовiрнiсть". З iншого боку ст. 27 зобов`язу╓ державнi електроннi ЗМI безкоштовно розповсюджувати офiцiйнi повiдомлення органiв державно╖ влади, "мiсцевих рад, мiсцевих державних адмiнiстрацiй - на пiдвiдомчу ╖м територiю".

Для розвитку системи зв`язкiв з громадськiстю у частинi iнформування населення про дiяльнiсть органiв державно╖ влади i органiв мiсцевого самоврядування необхiдним ╓ i Закон Укра╖ни "Про iнформацiйнi агентства" [4], яким iнформацiйним агентствам надаються широкi права у побудовi системи комунiкацiйних зв`язкiв у суспiльствi. Стаття 29 цього закону да╓ визначення засобiв комунiкацi╖, якi використовуються у системi зв`язкiв з громадськiстю: "друкованi та екраннi видання, радiо, телебачення (кабельне, супутникове, глобальне), електричний та електронний зв`язок (телеграф, телефон, телекс, телефакс), комп`ютернi мережi та iншi комунiкацi╖".

Одним з найвагомiших елементiв для побудови системи зв`язкiв з громадськiстю ╓ Закон Укра╖ни "Про порядок висвiтлення дiяльностi органiв державно╖ влади та органiв мiсцевого самоврядування в Укра╖нi засобами масово╖ iнформацi╖" [8]. Вже статтею 1 цього закону да╓ться цiла низка визначень, без яких неможлива практична побудова ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю органiв державно╖ влади та органiв мiсцевого самоврядування:

- "висвiтлення дiяльностi органiв державно╖ влади та органiв мiсцевого самоврядування в Укра╖нi - одержання, збирання, створення, поширення, використання i зберiгання iнформацi╖ про дiяльнiсть органiв державно╖ влади та органiв мiсцевого самоврядування, задоволення iнформацiйних потреб громадян, юридичних осiб про роботу цих органiв";

- "порядок висвiтлення дiяльностi органiв державно╖ влади та органiв мiсцевого самоврядування - розклад, обсяг, форми i методи оприлюднення вiдомостей про дiяльнiсть органiв державно╖ влади та органiв мiсцевого самоврядування в межах визначених цим Законом квот часу, газетних (журнальних) площ та видiлених коштiв";

- "офiцiйнi друкованi видання органiв державно╖ влади та органiв мiсцевого самоврядування - видання, якi спецiально видаються органами державно╖ влади та органами мiсцевого самоврядування (вiдомостi, бюлетенi, збiрники, iнформацiйнi листки тощо) для iнформування про свою дiяльнiсть";

- "iнформацiйнi служби органiв державно╖ влади та органiв мiсцевого самоврядування - структурнi пiдроздiли цих органiв, що виконують iнформацiйно-аналiтичнi функцi╖ та забезпечують зв'язки iз засобами масово╖ iнформацi╖, громадськiстю".

Стаття 5 цього закону не просто зобов`язу╓ органи мiсцево╖ влади i органи мiсцевого самоврядування iнформувати громадськiсть про свою дiяльнiсть, але й вимага╓ створити для цього фiнансове пiдгрунтя:

"Органи державно╖ влади та органи мiсцевого самоврядування в межах коштiв, передбачених у державному або мiсцевих бюджетах на висвiтлення ╖х дiяльностi, формують замовлення засобам масово╖ iнформацi╖ на:

- створення спецiальних звiтiв i репортажiв про важливi подi╖, що вiдбуваються в державi, про дiяльнiсть органiв державно╖ влади та органiв мiсцевого самоврядування;

- проведення прямих теле- i радiотрансляцiй про ╖х дiяльнiсть;

- органiзацiю систематичних (проблемних, тематичних) теле- i радiопередач та сторiнок (рубрик) у друкованих засобах масово╖ iнформацi╖;

- створення та поширення iнформацi╖, авторських матерiалiв про дiяльнiсть органiв державно╖ влади та органiв мiсцевого самоврядування роз'яснювального характеру;

- запис i зберiгання вiдео- i аудiоматерiалiв про висвiтлення дiяльностi органiв державно╖ влади та органiв мiсцевого самоврядування.

Видатки на фiнансування засобiв масово╖ iнформацi╖ щодо висвiтлення дiяльностi органiв державно╖ влади та органiв мiсцевого самоврядування передбачаються у Державному бюджетi Укра╖ни та в мiсцевих бюджетах окремо.

Органи державно╖ влади та органи мiсцевого самоврядування у сво╖х кошторисах зобов'язанi передбачати витрати на висвiтлення сво╓╖ дiяльностi засобами масово╖ iнформацi╖".

Стаття 6 Закону Укра╖ни "Про порядок висвiтлення дiяльностi органiв державно╖ влади та органiв мiсцевого самоврядування в Укра╖нi засобами масово╖ iнформацi╖" зада╓ перелiк функцiй iнформацiйних структур органiв державно╖ влади та органiв мiсцевого самоврядування, необхiдних для побудови ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю. Цi структури "збирають, аналiзують, обробляють та оперативно надають iнформацiю про дiяльнiсть цих органiв у повному обсязi засобам масово╖ iнформацi╖". Да╓ться i перелiк форм пiдготовки та оприлюднення важливо╖ для системи зв`язкiв з громадськiстю iнформацi╖:

- "випуск i поширення бюлетенiв (спецiальних бюлетенiв), прес-релiзiв, оглядiв, iнформацiйних збiрникiв, експрес-iнформацi╖ тощо;

- проведення прес-конференцiй, брифiнгiв, органiзацiя iнтерв'ю з керiвниками органiв державно╖ влади та органiв мiсцевого самоврядування для працiвникiв вiтчизняних i зарубiжних засобiв масово╖ iнформацi╖;

- пiдготовка i проведення теле- i радiопередач;

- забезпечення публiкацiй (виступiв) у засобах масово╖ iнформацi╖ керiвникiв або iнших вiдповiдальних працiвникiв органiв державно╖ влади та органiв мiсцевого самоврядування;

- створення архiвiв iнформацi╖ про дiяльнiсть органiв державно╖ влади та органiв мiсцевого самоврядування;

- iншi форми поширення офiцiйно╖ iнформацi╖, що не суперечать законодавству Укра╖ни".

Свою роль для становлення ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю в Укра╖нi зiграла i Постанова Кабiнету Мiнiстрiв Укра╖ни вiд 18 травня 2005 р. "Про додатковi заходи щодо залучення громадян до участi в управлiннi державними справами". За цi╓ю постановою "для координацi╖ заходiв, пов'язаних з проведенням консультацiй з громадськiстю та монiторингу врахування громадсько╖ думки пiд час прийняття органами виконавчо╖ влади рiшень, при Прем'╓р-мiнiстровi Укра╖ни, Першому вiце-прем'╓р-мiнiстровi, вiце-прем'╓р-мiнiстрах, мiнiстрах, керiвниках iнших центральних органiв виконавчо╖ влади, Головi Ради мiнiстрiв Автономно╖ Республiки Крим, головах мiсцевих держадмiнiстрацiй утворюються консультативно-дорадчi органи - громадськi колегi╖, якi дiють на пiдставi затверджених ними положень". Ця постанова, на жаль, втратила чиннiсть 1 березня 2006 року, але за нею у деяких регiонах Укра╖ни (наприклад, на Луганщинi) було створено вiдповiднi громадськi колегi╖, якi працювали досить ефективно.

З аналiзу наведеного вище огляду законодавства Укра╖ни можна зробити висновок, що попри вiдсутнiсть спецiального закону про систему зв`язкiв з громадськiстю в нашiй державi, на основi дiючого законодавства Укра╖ни можна побудувати досить ефективну систему зв`язкiв з громадськiстю. Ще бiльше ця проблема спрощу╓ться, якщо у статутах територiальних громад передбачено практичнi заходи щодо проведення загальних зборiв громадян i громадських слухань, визначено порядок подання до органiв мiсцевого самоврядування мiсцевих iнiцiатив. Свiй корисний внесок в побудову тако╖ системи зв`язкiв з громадськiстю можуть внести також i мiсцевi ради та ╖х виконавчi органи. Наприклад, рiшенням виконавчого комiтету Лугансько╖ мiсько╖ ради No 219 вiд 30 серпня 2006 року "Про деякi питання щодо висвiтлення дiяльностi Лугансько╖ мiсько╖ ради та ╖╖ виконавчих органiв у засобах масово╖ iнформацi╖" [13] iстотно спрощено порядок надання виконавчими органами iнформацiйних матерiалiв для оприлюднення ╖х у ЗМI.

З огляду на виконаний вище аналiз, можна зробити висновок, що на нинiшньому етапi розвитку суспiльства в Укра╖нi перелiк iснуючих законодавчих актiв ╓ достатнiм для розбудови ефективно╖ системи суспiльних комунiкацiй. Питання тiльки в тому, наскiльки повно використову╓ться iснуюча система законодавчих актiв для побудови реальних зв`язкiв з громадськiстю органiв державно╖ влади на мiсцях i органiв мiсцевого самоврядування.


2.2. Сучасний стан системи управлiння в органах мiсцево╖ державно╖ влади i органах мiсцевого самоврядування з погляду розробки ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю

Проведений при пiдготовцi дано╖ роботи аналiз специфiки розбудови системи зв`язкiв з громадськiстю в органах мiсцевого самоврядування Луганщини показу╓, що дiюча система управлiння в органах мiсцевого самоврядування поки що не вiдповiда╓ нi принципам побуди ефективно╖ системи комунiкацiй мiж мiсцевою владою i територiальною громадою, нi в цiлому стратегiчному курсу Укра╖ни до демократi╖ та ╓вропейських стандартiв належного врядування (детально систему свiтово╖ та укра╖нсько╖ бюрократi╖ описано у працях [16, 18]). Система управлiння в органах мiсцевого самоврядування поки що залиша╓ться:

- неефективною з управлiнсько╖ точки зору: дуже часто рiшення, якi приймаються, так i залишаються невиконаними;

- схильною до корупцi╖, оскiльки у службовцiв мiсцевого самоврядування залишаються стимули вести "власний бiзнес" (наприклад, вiдносно низький рiвень заробiтно╖ плати, можливiсть лобiювання певних рiшень, тощо);

- внутрiшньо суперечливою, оскiльки у структурi органiв мiсцевого самоврядування ще дуже багато ланок управлiння пiд подвiйним керiвництвом рiзних управлiнських пiдроздiлiв i структур);

- надмiрно централiзованою - дуже часто навiть незначнi питання щодо благоустрою територi╖ мiста доводиться вирiшувати не на рiвнi органiв самоорганiзацi╖ населення, а на рiвнi мiсько╖ ради i ╖╖ виконавчих органiв;

- закритою вiд суспiльства i територiально╖ громади (особливо це стосу╓ться так званих "комерцiйних питань" - видiлення землi в оренду, продажу та оренди комунального майна, тощо);

- громiздкою, оскiльки чисельнiсть органiв мiсцевого самоврядування поступово зроста╓ i критерi╓м у цьому зростаннi ╓ далеко не критерiй створення ефективно╖ системи керiвництва мiстом;

- у багатьох питаннях вiдiрваною вiд нагальних потреб членiв територiально╖ громади (часто на мiсцях замiсть реальних проектiв благоустрою виникають намiри реалiзувати проекти ледве не космiчного масштабу).

Внаслiдок цього така система управлiння стала справжнiм гальмом на шляху проведення соцiально-економiчних i полiтичних реформ, на шляху розвитку мiсцевого самоврядування i розбудови ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю.

Такий стан справ обумовлений основними причинами:

1) недостатня визначенiсть, чи ╓ виконавчi комiтети мiських рад пiсля виборiв за партiйними списками тiльки власне виконавчими органами мiсцевого самоврядування, чи вони мають тенденцiю до трансформацi╖ по деяким напрямкам сво╓╖ дiяльностi ще й в орган полiтичного керiвництва певними процесами у територiальнiй громадi:

- iсну╓ невизначенiсть у розмежуваннi функцiй щодо практичного вироблення соцiально-економiчно╖ полiтики у межах територiально╖ громади мiж двома "центрами" - мiським головою i виконавчим комiтетом Лугансько╖ мiсько╖ ради;

- обмеженiсть засобiв i важелiв впливу виконавчого комiтету мiсько╖ ради на деякi органи виконавчо╖ влади на мiсцях, пiдпри╓мства i органiзацi╖;

- майже повна вiдсутнiсть стратегiчного планування в дiяльностi як само╖ мiсько╖ ради, так i бiльшостi ╖╖ виконавчих органiв;

2) повнiстю неефективна органiзацiя практично╖ дiяльностi бiльшостi управлiнь i вiддiлiв мiсько╖ ради:

- надмiрна переобтяженiсть керiвникiв управлiнь i вiддiлiв мiсцевих рад суто адмiнiстративними питаннями;

- постiйнi спроби з боку окремих представникiв депутатського корпусу мiсцевих рад нав`язати управлiнням i вiддiлам рiшення з огляду на полiтичнi, iдеологiчнi i лобiстськi уподобання депутатiв;

- iснуюча нерозмежованiсть полiтичних та управлiнських функцiй в системi органiв мiсцевого самоврядування, зокрема, функцiй розробки стратегiчно╖ полiтики i конкретно╖ господарсько╖ дiяльностi, надання управлiнських послуг i контролю;

- надмiрна органiзацiйна залежнiсть органiв мiсцевого самоврядування вiд дiяльностi i рiшень органiв державно╖ виконавчо╖ влади на мiсцях;

3) нерацiональна система виконавчих органiв мiсцево╖ ради на рiвнi територiальних громад:

- необ╜рунтовано велика кiлькiсть управлiнь i вiддiлiв у структурi виконавчих органiв мiсцевих рад;

- iснуючий низький рiвень горизонтально╖ координацi╖ мiж дiяльнiстю управлiнь i вiддiлiв мiсько╖ ради;

- надвисока централiзацiя повноважень виконавчого комiтету у системi виконавчих органiв мiсцевого самоврядування;

4) неефективна органiзацiя мiсцевого самоврядування на рiвнi територiально╖ громади мiста:

- неефективнi, а подекуди i вiдсутнi повнiстю механiзми впливу виконавчого органу мiсцево╖ ради i само╖ мiсцево╖ ради на дiяльнiсть районних у мiстi рад i ╖х виконавчих органiв;

- iснуюча загроза бездумного копiювання рiшень державних органiв мiсцево╖ влади на рiвнi мiсцевого самоврядування i практично╖ дiяльностi виконавчих органiв мiсцевого самоврядування;

5) неефективнiсть мiсцевого самоврядування як наслiдок нерацiонального адмiнiстративно-територiального устрою i подiлу мiста:

- зростаюча фiнансова неспроможнiсть i несамостiйнiсть мiсцевого самоврядування на рiвнi районних у мiстi рад i територiально включених до мiста селищних рад;

- вiдсутнiсть чiткого розподiлу повноважень та вiдповiдальностi мiж рiвнями, органами та посадовими особами мiсцевого самоврядування;

- вiдсутнiсть повноцiнного мiсцевого самоврядування на рiвнi невеликих районiв i селищ мiського типу;

- надто великi диспропорцi╖ в розмiрах територi╖ районiв та кiлькостi ╖х населення у мiстi;

- значнi диспропорцi╖ в соцiально-економiчному, господарському i промисловому розвитку районiв у мiстi i селищ мiського типу;

6) неефективна система служби в органах мiсцевого самоврядування:

- неефективна система пiдбору, навчання i перепiдготовки кадрiв i, як наслiдок, значна плиннiсть кадрiв (особливо на рiвнi спецiалiстiв);

- неналежний професiйний рiвень персоналу виконавчих органiв мiсцевих рад;

- закритiсть вiд територiально╖ громади деяких структур у системi служби в органах мiсцевого самоврядування;

- суб╓ктивiзм керiвникiв в практичному управлiннi дiяльнiстю багатьох управлiнь i вiддiлiв виконавчих органiв мiсцевих рад;

- зростаюча незахищенiсть службовцiв органiв мiсцевого самоврядування вiд полiтичних впливiв;

- iснуючий високий рiвень корупцi╖, низькi й непрозорi розмiри оплати працi в органах мiсцевого самоврядування;

7) вiдсутнiсть партнерства, доброзичливостi i паритетних засад у вiдносинах особи з органами мiсцевого самоврядування:

- законодавча невизначенiсть i неналежне правове регулювання у всьому спектрi вiдносин мiж органами мiсцевого самоврядування та приватними особами, мiж органами мiсцевого самоврядування i об`╓днаннями громадян;

- фактична перевага прав та iнтересiв працiвника органiв мiсцевого самоврядування у вiдносинах з приватними особами, що звернулися за допомогою до органiв мiсцевого самоврядування, формалiзм i бюрократiя на багатьох рiвнях i ланках управлiння мiстом;

- замовчування та неналежне i несво╓часне оприлюднення публiчно╖ iнформацi╖ та iснуючi проблеми вiльного доступу до не╖;

- повнiстю неефективний порядок оскарження рiшень, дiй та бездiяльностi органiв мiсцевого самоврядування, а подекуди - його повна вiдсутнiсть.

Всi наведенi вище висновки переконливо свiдчать про необхiднiсть iстотного реформування керiвництва персоналом в управлiнськiй дiяльностi з огляду на розбудову у найближчiй перспективi ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю. Специфiка керiвництва персоналом як управлiнсько╖ дiяльностi в умовах сучасно╖ Укра╖ни поляга╓ в тому, що таке реформування треба проводити одночасно з власне управлiнською дiяльнiстю керiвника того чи iншого пiдроздiлу у системi виконавчих органiв мiсцевого самоврядування. I вагомою частиною в реформуваннi управлiнсько╖ дiяльностi в органах мiсцево╖ влади i органах мiсцевого самоврядування повинна стати побудова дi╓во╖ системи зв`язкiв з громадськiстю.

Автором дано╖ роботи при проведеннi громадських слухань, "круглих столiв" полiтичних партiй та громадських органiзацiй, вза╓модi╖ з представниками засобiв масово╖ iнформацi╖ та членами територiально╖ громади у 2002 - 2007 роках було виявлено, що на шляху побудову ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю ╓ перешкоди як об`╓ктивного, так i суб`╓ктивного характеру.

Встановлено, що перешкодами об`╓ктивного характеру ╓:

- надмiрна формалiзацiя процесу отримання iнформацi╖ у спiлкуваннi громадян з органами державно╖ i мiсцево╖ влади (необхiднiсть подання письмових запитiв за певною формою навiть тодi, коли без бюрократичних процедур можна було б повнiстю обiйтись);

- мiжгалузевi протирiччя i неналагодженiсть обмiну iнформацi╖ мiж рiзними ланками управлiння навiть в одному органi мiсцевого самоврядування;

- надмiрна "секретнiсть" деяких установ (попри досить конкретнi статтi в Законi Укра╖ни "Про iнформацiю", деякi управлiнськi структури продовжують керуватися в сво╖й дiяльностi виключно власними iнформацiйними iнтересами i часто вiдмовляють запитувачам у наданнi конкретно╖ iнформацi╖ навiть по письмовим запитам);

- надмiрна спецiалiзацiя деяких ланок управлiння, що приводить до ╖х розумiння щодо комунiкацiйно╖ дiяльностi, як до чогось другорядного i необов`язкового;

- низька мотивацiя системи управлiння органiв мiсцевого самоврядування на iнформацiйну вза╓модiю апарату з громадянами.

Перешкодами суб`╓ктивного характеру на шляху становлення системи зв`язкiв з громадськiстю ╓:

- власнi iнтереси деяких управлiнцiв у монопольному володiннi певною iнформацi╓ю (тим бiльше, що таке володiння iнформацi╓ю iнодi можна "конвертувати" у грошовий еквiвалент);

- загальне падiння моралi у певно╖ частини управлiнцiв, коли управлiнець забува╓, що повинен працювати на користь територiально╖ громади, а не ╓ якоюсь привiлейованою кастою;

- сила iнерцi╖ мислення окремих працiвникiв (наприклад, щодо того, що результати ╖х дiяльностi може оцiнювати тiльки вище керiвництво, а не представники територiально╖ громади);

- конформiзм працiвникiв апарату;

- низький рiвень ╖х культури;

- бажання уникнути персонально╖ вiдповiдальностi за результати сво╓╖ роботи.

Будуючи ефективну систему зв`язкiв з громадськiстю, треба не забувати про наведенi вище перешкоди i робити все можливе, щоб нейтралiзувати ╖х вплив у системi комунiкацiй мiж органами мiсцевого самоврядування i територiальною громадою.


2.3. Аналiз сучасних ╓вропейських моделей комунiкативно╖ вза╓модi╖ органiв мiсцевого самоврядування i громадськостi

У розвинених демократичних суспiльствах величезна увага придiля╓ться побудовi вза╓мовiдносин мiж органами мiсцевого самоврядування i засобами масово╖ iнформацi╖ як одного iз найголовнiших напрямiв у створеннi ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю. Виника╓ питання: чи можливо перенести цей отриманий у розвинутих демократичних державах досвiд на терени Укра╖ни?


2.3.1. Стокгольмська модель.

Як приклад, побудови ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю у розвинутому демократичному суспiльствi доцiльним буде розгляд такого документу, як "Полiтика Стокгольмського мунiципалiтету щодо засобiв масово╖ iнформацi╖", в основi яко╖ покладено такi положення (iнформацiя про Стокгольмську модель да╓ться за працею [35]):

1. Полiтика мiста щодо засобiв масово╖ iнформацi╖ базу╓ться на засадах гласностi.

2. Полiтика мунiципалiтету щодо засобiв масово╖ iнформацi╖ базу╓ться на свободi слова i свободi повiдомлень.

3. На керiвникiв покладено особисту вiдповiдальнiсть за вирiшення проблемних питань, якi стосуються засобiв масово╖ iнформацi╖.

4. Спiлкування iз засобами масово╖ iнформацi╖ ма╓ бути тактовним i дiловим.

5. Спiлкування iз засобами масово╖ iнформацi╖ ма╓ бути спланованим i динамiчним.

Крiм того, у Стокгольмi чiтко дотримуються десяти iнформацiйних заповiдей, якi визначають полiтику у сферi iнформацi╖ (ухвалена мунiципалiтетом мiста Стокгольма 29 жовтня 1990 року):

1. Право дiзнатися i обов'язок розповiсти: кожний громадянин ма╓ законне право дiзнатися, отримати пояснення, вказiвки i поради з питань, якi торкаються життя мiста, а працiвники органiв управлiння мiстом мають обов'язок вiдповiсти на цi запитання.

2. Iнформацiя - це засiб для досягнення визначених завдань: внутрiшня iнформацiя створю╓ передумови для найкращого виконання працiвниками мiсцевого самоуправлiння сво╖х обов'язкiв, зовнiшня iнформацiя допомага╓ громадянам користуватися тими послугами, якi нада╓ мiська рада за ╖х дорученням.

3. Дохiдлива iнформацiя протидi╓ невпевненостi й неправильному тлумаченню.

4. Iнформацiя - це передумова зворотного зв'язку.

5. Працiвники мiсько╖ влади повиннi оперувати вичерпною iнформацi╓ю, повiдомляючи громадян про будь-якi подi╖.

6. Вся iнформацiя ма╓ бути вiдкритою, конкретною, об'╓ктивною й оперативною.

7. Той, хто органiзову╓ практичну роботу, вiдповiда╓ також i за iнформацiю.

8. Планування i складання бюджету iнформацiйних послуг: у будь-якiй сферi дiяльностi мунiципалiтету потрiбно планувати видатки на iнформацiйне забезпечення.

9. Вчаснi й вичерпнi повiдомлення визначеним соцiальним групам повиннi подаватися через вiдповiднi джерела iнформування.

10. Належним чином сформульована комунальна iнформацiя - це умова розвитку мiста, в якому все бiльше громадян виявлятимуть свою зацiкавленiсть i причетнiсть до самоврядування.

Якщо проаналiзувати детально цi принципи вза╓модi╖ мiсцево╖ влади i ЗМI, то можна побачити, що значна кiлькiсть положень "стокгольмсько╖ моделi" знайшла сво╓ мiсце i в Законi Укра╖ни "Про мiсцеве самоврядування в Укра╖нi", i в Законi Укра╖ни "Про iнформацiю", i в iнших вiтчизняних законодавчих актах. Рiзниця ста╓ iстотною тiльки на практицi: в Стокгольмi проголошенi вище принципи дiють, а в Укра╖нi про практичну дiю органiв мiсцевого самоврядування за цими принципами - i нормами власних, укра╖нських законiв, - можна тiльки мрiяти.

Практика реально╖ роботи автора в органах мiсцевого самоврядування в Укра╖нi свiдчить, що стокгольмську модель побудови вза╓мовiдносин мiж органами мiсцевого самоврядування i засобами масово╖ iнформацi╖ можна розглядати скорiше як iдеал, до якого треба прагнути. Ця концепцiя не врахову╓ будь-якi стороннi негативнi впливи на населення, наприклад, з боку зарубiжних мас-медiа або засобiв масово╖ iнформацi╖, якi налаштованi вiдверто вороже до дiяльностi конкретного органу мiсцевого самоврядування (внаслiдок позицi╖ свого засновника або партiйно-полiтично╖ орi╓нтацi╖). Стокгольмська модель передбача╓ стовiдсоткове сприйняття та усвiдомлення iнформацi╖ населенням i повне вза╓морозумiння у вза╓мовiдносинах мiж обома сторонами комунiкативного процесу.

Тому реально втiлити у життя в умовах нинiшнього стану укра╖нського суспiльства таку iдеальну - навiть для захiдно╖ розвинуто╖ демократi╖ - модель практично неможливо через цiлу низку об'╓ктивних причин.

По-перше, населення завжди сприйма╓ лише якусь частину iнформацi╖, яку йому надають засоби масово╖ iнформацi╖. Насамперед це пов'язано iз способом життя рiзних суспiльних груп i верств населення, з ╖х майновим станом.

По-друге, мас-медiа рiзних кра╖н, формуючи мiжнародний iнформацiйний простiр i ведучи боротьбу за споживачiв iнформацi╖, не завжди адекватно вiдображають життя сучасного суспiльства. Об`╓ктивну iнформацiю досить часто пiдмiнюють полiтична реклама, пропаганда або навiть вiдверта дезiнформацiя. Чим далi сто╖ть держава вiд демократичних iдеалiв, а ╖╖ суспiльство - вiд iдеалiв громадянського суспiльства, тим помiтнiшим ╓ процес негативного iнформацiйного впливу на суспiльство деяких упереджених засобiв масово╖ iнформацi╖. Цей процес ╓ особливо актуальним для пострадянських держав на всьому пострадянському просторi. Дуже часто деякi росiйськi телевiзiйнi канали надають неповну i полiтично ангажовану iнформацiю, ведуть вiдверту кампанiю проти тi╓╖ чи iншо╖ держави, дiяльнiсть яко╖ у полiтичнiй сферi не влаштову╓ нинiшн╓ керiвництво Росiйсько╖ Федерацi╖. Iнодi таку ж суто пропагандистську позицiю займають i деякi укра╖нськi телевiзiйнi канали, вiдкрито агiтуючи за ту, чи iншу полiтичну силу.

По-трет╓, реалiзацiя обговорювано╖ стокгольмсько╖ моделi ╓ практично неможливою через те, що в реалiях сучасно╖ Укра╖ни окремi соцiальнi групи чи навiть особи прагнуть за допомогою поширено╖ через мас-медiа iнформацi╖ перетворити населення того чи iншого регiону на натовп чи масу з метою управлiння ╖╖ поведiнкою. Пiд дi╓ю визначених впливiв цiлий народ може стати натовпом, не являючи собою при цьому зiбрання у повному розумiннi цього слова.

З огляду на зазначене вище, стокгольмська модель не може бути зразковим прототипом для побудови iнформацiйно╖ дiяльностi укра╖нських органiв мiсцевого самоврядування тому, що:

- найважливiший акцент у цiй концепцi╖ зроблено виключно на iнформацiйну складову з усi╓╖ системи вза╓модi╖ влади i народу, органу мiсцевого самоврядування i територiально╖ громади;

- у моделi не реалiзовано зворотнiй iнформацiйний зв'язок мiж населенням i владою, мiж територiальною громадою i органами мiсцевого самоврядування;

- вiдсутнiй практичний захист вiд негативних зовнiшнiх i внутрiшнiх iнформацiйних впливiв на територiальну громаду.

2.3.2. Яломiтська модель.

Для реалiй сучасно╖ Укра╖ни бiльший iнтерес становить ще одна модель комунiкативно╖ вза╓модi╖ влади i населення - так звана яломiтська модель iнформацiйно╖ дiяльностi органiв мiсцевого самоврядування, яка пройшла свою апробацiю у Румунi╖. В основi функцiонування цi╓╖ моделi лежать вза╓мозв'язки "територiальна громада - орган управлiння мiсцевого самоврядування - територiальна громада", якi реалiзуються завдяки дiяльностi громадського iнформацiйного центру. Завдяки створенню громадського iнформацiйного центру громадяни отримали доступ до його iнформацiйних ресурсiв - друкованого та комп'ютерного варiантiв баз даних про дiяльнiсть кожного з вiддiлiв адмiнiстрацi╖ округу, iнформацi╖ про функцi╖ державних, окружних та мiських органiв влади, мiсько╖ та окружно╖ рад, брошур та окремих зразкiв документiв з таких питань, як процедура державно╖ ре╓страцi╖ шлюбу, усиновлення дiтей, дозвiльна документацiя на будiвництво, iнформацiя про наявнiсть житла, програми для молодi, дiяльнiсть мiсцевих неурядових органiзацiй тощо. Вiдвiдувачi цього центру тепер мали змогу ставити будь-якi питання, що стосуються проблем житт╓дiяльностi на територi╖ округу, та отримувати вичерпнi вiдповiдi вiд структурних пiдроздiлiв адмiнiстрацi╖. Кiлькiсть запитiв та ╖х типи ре╓струвались й аналiзувались, поповнюючи iнформацiйну базу даних. За короткий час центр зумiв налагодити конструктивнi стосунки мiж населенням територiально╖ громади та мiсцевими органами влади.

Досить довгий час яломiтська модель у деяких теоретичних працях розглядалася як свого роду еталон побудови системи зв`язкiв з громадськiстю для схiдно╓вропейських посттоталiтарних кра╖н. Але об`╓ктивний аналiз цi╓╖ моделi свiдчить: попри сво╖ переваги, недолiком яломiтсько╖ моделi ╓ дуже важливий момент - у цiй системi практично не визначена роль засобiв масово╖ iнформацi╖ у системi комунiкацiй мiж владою i населенням i не означена спiвпраця органiв мiсцевого управлiння з ними. Крiм того, система комунiкацiй мiж органами мiсцевого самоврядування в Укра╖нi i територiальними громадами набагато ширша, нiж тiльки iнформацiйно-консультативна складова, яка ╓ головною основою яломiтсько╖ моделi.

Тобто зроблений вище аналiз двох вiдомих у ╢вропi концепцiй iнформацiйного обмiну мiж органами мiсцевого самоврядування та територiальними громадами дозволя╓ зробити висновок, що вони обидвi не ╓ iдеальними i не можуть штучно, без модифiкацiй переноситися на укра╖нський ╜рунт. Цього не слiд робити навiть зважаючи на те, що проблема вiдкритостi та громадського контролю над органами державно╖ влади та органами мiсцевого самоврядування ╓ нагальною потребою саме пiд час ╖х глибоко╖ трансформацi╖ суспiльства i зараз знаходиться у центрi уваги i держави, i значно╖ частини населення.

З огляду на цей висновок, можна констатувати: для укра╖нського суспiльства потрiбна власна система комунiкацiй мiж владою i народом, мiж органами мiсцевого самоврядування i територiальною громадою.


2.3.3. "Укра╖нська модель" комунiкацiйних зв`язкiв мiж органами територiально╖ влади i громадськiстю.

На жаль, в Укра╖нi поки що чiтко не вироблена навiть загальна схема iнформацiйних стосункiв мiж органами мiсцевого самоврядування та територiальними громадами. Хоча з законодавчого боку першi вагомi кроки вже зроблено. Як вже наголошувалося вище, загальна логiка розв'язання цих проблем закладена у Конституцi╖ Укра╖ни та в деяких Законах Укра╖ни.

Однак практичний досвiд показу╓, що без наукового пiдходу, без врахування загальнонацiональних та мiсцевих особливостей, у тому числi економiчних, соцiальних, полiтичних, iсторичних, моральних та психологiчних, знайти правильне вирiшення проблеми розбудови ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю буде важко. Укра╖на не однорiдна як у сво╓му ставленнi до влади, так i у сво╖х полiтичних i соцiальних уподобаннях. Навряд чи можна пропонувати для всiх громадян i територiальних громад якусь унiфiковану модель iнформацiйно╖, а в цiлому комунiкацiйно╖ дiяльностi. Але загальнi принципи комунiкацiйно╖ вза╓модi╖ органiв мiсцевого самоврядування i територiально╖ громади при розбудовi системи зв`язкiв з громадськiстю та iнформацiйних основ функцiонування мiсцевих органiв самоврядування можна окреслити (бiльш детально про типи комунiкацiй йдеться у працi [50]).

Працiвники iнформацiйних та аналiтичних служб Лугансько╖ мiсько╖ ради нарiжним каменем побудови та впровадження цi╓╖ системи вважають саме аналiз i узагальнення iнформацi╖ ЗМI та систему соцiологiчного монiторингу, яку описано у працi [15]. Отож зупинимося на цих пунктах детальнiше.

Уся iнформацiя у ЗМI, котра стосу╓ться життя мiста, при проведеннi аналiзу подiля╓ться на два тематичнi класи: проблеми i галузi. Далi вона щотижнево оцiню╓ться за такими параметрами:

- кiлькiсть позитивних, критичних та нейтральних публiкацiй у засобах масово╖ iнформацi╖ за минулий тиждень про дiяльнiсть органу мiсцевого самоврядування i виконавчих органiв мiсцевого самоврядування (що да╓ змогу оцiнити спрямованiсть донесено╖ iнформацi╖ (позитивна, негативна, нейтральна));

- щотижнева кiлькiсть критичних матерiалiв у засобах масово╖ iнформацi╖ за галузями i напрямками дiяльностi органiв мiсцевого самоврядування (що да╓ змогу оцiнити iнтенсивнiсть висвiтлення тi╓╖ чи iншо╖ теми в ЗМI);

- загальна кiлькiсть критичних публiкацiй у засобах масово╖ iнформацi╖ за галузями i напрямками дiяльностi органiв мiсцевого самоврядування з початку року (що да╓ можливiсть оцiнити головнi критичнi теми року i динамiку висвiтлення у ЗМI цих тем);

- рiвень донесення iнформацi╖ до населення (з урахуванням тиражiв i реально╖ аудиторi╖ читачiв, глядачiв або слухачiв для кожного ЗМI).

Отримана за такою системою аналiзу вхiдна iнформацiя вноситься у комп'ютерно-iнформацiйну базу даних, за допомогою яко╖ вона аналiзу╓ться й узагальню╓ться. За результатом аналiзу щотижня, щомiсячно i щорiчно склада╓ться аналiтична записка. База даних може використовуватися як самостiйний об'╓кт вивчення i вза╓мозв'язку органiв мiсцевого самоврядування i територiально╖ громади чи як один iз елементiв системи соцiологiчного монiторингу.

Набутий при практичнiй роботi у сферi зв`язкiв з громадськiстю емпiричний та теоретичний досвiд пiдказу╓, що iнформацiйною i взагалi комунiкацiйною основою функцiонування органiв самоврядування при вза╓модi╖ з засобами масово╖ iнформацi╖ повиннi бути прямi i зворотнi iнформацiйнi зв'язки.

Пiд прямими зв'язками будемо розумiти комплексний iнформацiйний потiк, спрямований з органiв мiсцевого самоврядування на територiальну громаду, який стосу╓ться власне дiяльностi органiв мiсцевого самоврядування, а також загально╖ ситуацi╖ у мiстi, планiв i перспектив розвитку територiально╖ громади.

Набутий досвiд практично╖ роботи у Луганськiй мiськiй радi свiдчить, що цей тип комунiкацiй ма╓ забезпечуватися дiяльнiстю iнформацiйних служб органiв самоврядування за допомогою таких форм пiдготовки та оприлюднення iнформацi╖, як:

- випуск i розповсюдження у друкованому i електронному виглядi спецiальних бюлетенiв, прес-релiзiв, оглядiв, iнформацiйних збiрникiв, експрес - iнформацi╖ тощо (докладнiше технологiю описано у працi [24]);

- проведення прес-конференцiй, "круглих столiв", брифiнгiв, органiзацiя iнтерв'ю у ЗМI з керiвниками органiв мiсцевого самоврядування i виконавчих органiв мiсцевого самоврядування, керiвниками комунальних пiдпри╓мств i установ;

- забезпечення виступiв у ЗМI керiвникiв органiв мiсцевого самоврядування i виконавчих органiв мiсцевого самоврядування, керiвникiв комунальних пiдпри╓мств i установ у тематичних програмах i рубриках, авторських програмах у ЗМI;

- розповсюдження найважливiшо╖ iнформацi╖ про дiяльнiсть органiв мiсцевого самоврядування - рiчних звiтiв, проектiв бюджету тощо за методом "директ мейл" (у кожну поштову скриньку, за переписом зацiкавлених осiб або у iнший спосiб).

Пiд зворотними зв'язками будемо розумiти комплексний потiк iнформацi╖ вiд територiально╖ громади, пiдпри╓мств i установ, а також вiд друкованих i електронних ЗМI, з мережi iнтернету до органiв мiсцевого самоврядування, що стосу╓ться конкретних важливих проблем, пов'язаних iз функцiонуванням мiста, оцiнкою ситуацi╖ в рiзних галузях житт╓дiяльностi мiста та конкретних рiшень мiсцево╖ влади, рiвня ╖х виконання (бiльш детально досвiд комунiкативного керування подiями викладено у працях [51,47, 53]).

До зворотних зв'язкiв на основi набутого досвiду роботи iнформацiйних структур Лугансько╖ мiсько╖ ради можна вiднести:

- весь масив звернень та пропозицiй громадян, громадських органiзацiй, полiтичних партiй, профспiлкових органiзацiй тощо;

- проведення прямих ефiрiв, "гарячих лiнiй" у ЗМI з участю керiвникiв органiв мiсцевого самоврядування i виконавчих органiв мiсцевого самоврядування, керiвникiв комунальних пiдпри╓мств i установ;

- аналiз i узагальнення iнформацi╖ щодо практично╖ дiяльностi органiв мiсцевого самоврядування i виконавчих органiв мiсцевого самоврядування, комунальних пiдпри╓мств i установ, яку було розмiщено у ЗМI;

- систему соцiологiчного монiторингу у виглядi соцiологiчних i фокусних дослiджень, отримання експертних оцiнок.

З урахуванням набутого досвiду роботи iнформацiйних структур Лугансько╖ мiсько╖ ради зазначимо, що цi два типи зв'язкiв мають бути вза╓мопов'язаними i вза╓мозалежними, тобто здiйснюватися комплексно, за загальним узгодженим планом комунiкацiйно╖ дiяльностi. В iншому випадку iнформацiйна робота органiв мiсцевого самоврядування не буде ефективною з точки зору зв`язкiв з громадськiстю.

Тобто для побудови "укра╖нсько╖ моделi" зв`язкiв з громадськiстю автор даного дослiдження пропону╓ використати розгорнуту систему збору i аналiзу iнформацi╖ i систему прямих i зворотних комунiкацiйних зв`язкiв.

РОЗДIЛ 3


## ПРОПОЗИЦI╥ ЩОДО ВДОСКОНАЛЕННЯ ДIЯЛЬНОСТI ОРГАНIВ ВЛАДИ

I МIСЦЕВОГО САМОВРЯДУВАННЯ У СФЕРI СТВОРЕННЯ

ЕФЕКТИВНО╥ СИСТЕМИ ЗВ`ЯЗКIВ З ГРОМАДСЬКIСТЮ

3.1. Загальнi функцi╖ комунiкацiйних служб органу мiсцевого самоврядування

За наведеними вище принципами функцiонування комунiкацiйних служб у системi прямих i зворотних зв`язкiв сформулю╓мо бiльш детально функцi╖ складових структур служб по громадським зв'язкам та iнформацi╖ Лугансько╖ мiсько╖ ради - комунiкацiйних служб.

У системi служб зв`язкiв з громадськiстю, яку створено у Луганськiй мiськiй радi, управлiння з питань внутрiшньо╖ полiтики повинно виконувати тепер такi функцi╖( бiльш детально про формування комунiкацiйних служб йдеться у працi [33]:

- робити аналiз та прогнозування розвитку суспiльно-полiтичних процесiв у мiстi Луганську;

- узагальнювати громадську думку та оцiнювати реагування рiзних верств населення на актуальнi питання суспiльного життя;

- робити оцiнку можливих наслiдкiв прийнятих органами влади i Луганською мiською радою соцiальних та полiтичних рiшень у мiстi Луганську;

- проводити аналiз дiяльностi полiтичних партiй, громадських органiзацiй та релiгiйних органiзацiй, професiйних спiлок, органiв самоорганiзацi╖ населення в мiстi Луганську, розробляти пропозицi╖ щодо заходiв, спрямованих на вза╓модiю Луганського мiського голови, Лугансько╖ мiсько╖ ради та ╖╖ виконавчих органiв з полiтичними партiями, громадськими органiзацiями, професiйними спiлками, органами самоорганiзацi╖ населення та релiгiйними органiзацiями;

- подавати Луганському мiському головi iнформацiйно-аналiтичнi матерiали та пропозицi╖ щодо формування i реалiзацi╖ соцiально-економiчно╖ полiтики Лугансько╖ мiсько╖ ради та ╖╖ виконавчих органiв;

- сумiсно з iншими органами Лугансько╖ мiсько╖ ради забезпечувати згiдно вимог законодавства розгляд звернень громадян i здiйснення контролю за станом цi╓╖ роботи у засобах масово╖ iнформацi╖, засновником чи спiвзасновником яких ╓ Луганська мiська рада;

- вiдповiдати за публiкацiю у засобах масово╖ iнформацi╖ офiцiйних матерiалiв (рiшень Лугансько╖ мiсько╖ ради i виконавчого комiтету Лугансько╖ мiсько╖ ради, розпоряджень Луганського мiського голови);

- координувати вiдповiдно до закону питання про проведення зборiв, мiтингiв, манiфестацiй i демонстрацiй, спортивних, видовищних та iнших масових заходiв, здiйснювати контроль за забезпеченням при ╖х проведеннi громадського порядку;

- координувати роботу сайту Лугансько╖ мiсько╖ ради, його iнформацiйного наповнення, технiчно╖ пiдтримки, супроводження та встановлення регламенту i стандартiв обмiну iнформацi╓ю мiж складовими частинами сайту;

- вiдповiдати за розмiщення у мiстi Луганську соцiально╖ реклами.

Саме за наведеними вище функцiями Управлiнням з питань внутрiшньо╖ полiтики Лугансько╖ мiсько╖ ради розроблено систему збору i аналiзу iнформацi╖ вiд управлiнь i вiддiлiв Лугансько╖ мiсько╖ ради. Крiм того, створено систему монiторингу за неполiтичними публiкацiями у засобах масово╖ iнформацi╖.

Служба телевiзiйно╖ iнформацi╖ Лугансько╖ мiсько╖ ради за цi╓ю схемою роботи повинна:

- вести збiр i пiдготовку телевiзуально╖ iнформацi╖ про дiяльнiсть Лугансько╖ мiсько╖ ради та ╖╖ виконавчих органiв;

- розмiщувати на мiських телеканалах телевiзiйнi ролики про дiяльнiсть Лугансько╖ мiсько╖ ради та ╖╖ виконавчих органiв.

Прес-служба - це структурний пiдроздiл Лугансько╖ мiсько╖ ради, який забезпечу╓ iнформацiйнi та комунiкацiйнi потреби як власне само╖ ради i ╖╖ виконавчих органiв, так i в цiлому усi╓╖ територiально╖ громади мiста Луганська. Зазвичай вiддiли преси (або прес-служби) здiйснюють цiлеспрямовану роботу серед акредитованих кореспондентiв, забезпечуючи ╖х iнформацi╓ю, i сприяють контактам журналiстiв з рiзними органiзацiями та громадськими дiячами. Але у Луганськiй мiський радi ще у 2002 роцi було прийнято рiшення вiдмовитись вiд акредитацi╖ журналiстiв. З того часу доступ представникiв преси на прес-конференцi╖ та брифiнги ╓ вiльним. Цей порядок роботи рекоменду╓ться зберiгати i надалi.

Прес-служба, як структурний пiдроздiл органу мiсцевого самоврядування, ма╓:

- щоденно надавати представникам засобiв масово╖ iнформацi╖ оперативну i правдиву iнформацiю;

- постiйно прагнути полiпшення стосункiв з пресою, роблячи акцент на iндивiдуальну роботу з кожним журналiстом;

- демонструвати довiру до представникiв засобiв масово╖ iнформацi╖, виходячи з того, що кожен кореспондент або редактор ╓ людиною слова, якiй можна довiряти будь-яку iнформацiю без побоювань про ╖╖ передчасне оприлюднення;

- активно допомагати журналiстам у ╖х практичнiй роботi, по можливостi передбачаючи ╖хнi проблеми в отриманнi правдиво╖ iнформацi╖ стосовно тi╓╖ чи iншо╖ подi╖ вiд вiддiлiв i управлiнь мiсько╖ ради, ╖╖ виконавчих органiв i комунальних пiдпри╓мств;

- ставитися до всiх працiвникiв засобiв масово╖ iнформацi╖ без будь-яко╖ упередженостi навiть в умовах вiдкритого конфлiкту мiж засобами масово╖ iнформацi╖ i представниками влади;

- вмiти вiдрiзняти упередженi публiкацi╖ i вiдкритi фальсифiкацi╖ з боку деяких ЗМI вiд повнiстю закономiрного бажання надати гласностi конкретним подiям.

З огляду на сказане вище сформулю╓мо головнi завдання для служб по зв`язкам з громадськiстю органу мiсцевого самоврядування (управлiння з питань внутрiшньо╖ полiтики, служби телевiзiйно╖ iнформацi╖, прес-служби). На практицi цi завдання можна подiлити на три групи:

- створення та пiдтримка прихильного ставлення громадськостi до дiяльностi органу мiсцевого самоврядування i його виконавчих органiв з метою забезпечення ╖х нормального функцiонування та практичного розширення сфери ╖х дiяльностi;

- iнформування громадськостi про дiяльнiсть органу мiсцевого самоврядування i його виконавчих органiв;

- використання спецiальних комунiкацiйних заходiв для створення у спiвробiтникiв органу мiсцевого самоврядування почуття вiдповiдальностi та зацiкавленостi у справах керiвництва. Мiсцева влада зобов'язана регулярно iнформувати працiвникiв свого апарату про поточнi справи, особливо з тих питань, якi можуть мати до них безпосередн╓ вiдношення. Важливо, щоб усi члени мiсцевого органу влади були iнформованi про всi справи, якi потребують ╖х уваги.

На практицi трiада служб по зв`язкам з громадськiстю - комунiкацiйних служб - Лугансько╖ мiсько╖ ради повинна сконцентрувати свою роботу на таких напрямах дiяльностi:

1. Постiйно iнформувати громадськiсть мiста про соцiально-економiчну полiтику ради та ╖╖ виконавчих органiв у повсякденнiй дiяльностi.

2. Розвивати громадську свiдомiсть i виховувати у жителiв мiста активний iнтерес до проблем мiсцевого самоврядування.

3. Формувати у громадськiй свiдомостi позитивне вiдношення до дiяльностi, яку здiйсню╓ мiська рада та ╖╖ виконавчi органи.

4. Надавати можливiсть жителям мiста висловлювати свою думку про новi важливi проекти i плани Лугансько╖ мiсько╖ ради до прийняття остаточних рiшень шляхом опитувань громадськостi, проведення "круглих столiв" i громадських слухань.

5. Роз'яснювати членам територiально╖ громади ╖хнi права та обов'язки.

6. Сприяти становленню демократичних iнститутiв громадянського суспiльства (громадських органiзацiй, полiтичних партiй, профспiлок тощо) шляхом проведення консультацiй i надання методично╖ допомоги.

7. Аналiзувати суспiльнi потреби та iнтереси луганчан, готувати аналiтичнi матерiали i монiторинги тенденцiй суспiльного розвитку.

8. Робити прогнози суспiльно-полiтичних i соцiально-економiчних явищ у мiстi та готувати з цих питань аналiтичнi розробки.

9. Вивчати громадську думку i настро╖ членiв територiально╖ громади з метою прогнозування рiзноманiтних ситуацiй у мiстi i реакцiй населення на дiяльнiсть Лугансько╖ мiсько╖ ради i ╖╖ виконавчих органiв.

3.2. Рекомендацi╖ щодо основних методiв дiяльностi служб по громадським зв'язкам та iнформацi╖ (комунiкацiйних служб) Лугансько╖ мiсько╖ ради


Для покрашення системи зв`язкiв з громадськiстю у Луганськiй мiськiй радi запропону╓мо деякi новацi╖ щодо практично╖ роботи цих служб.


Проведення робочих зустрiчей з працiвниками мас-медiа.

З метою вдосконалення зв'язкiв з мас-медiа пропону╓ться затвердити комплексний план, за яким журналiсти провiдних ЗМI, власнi кореспонденти центральних видань та iнформацiйних агентств будуть запрошуватися до участi у найзначнiших заходах Лугансько╖ мiсько╖ ради: прес-конференцiях, брифiнгах та робочих зустрiчах за участю мiського голови, його заступникiв, керiвникiв управлiнь, вiддiлiв, комiтетiв мiсько╖ ради. Головна мета проведення таких зустрiчей - привернути увагу журналiстiв до сво╓часного та об'╓ктивного висвiтлення дiяльностi мiсцевих органiв влади, пiдвищити роль засобiв масово╖ iнформацi╖ у вирiшеннi полiтичних, соцiально-економiчних, культурних проблем мiста та Луганського регiону в цiлому.

У Луганськi мiськiй радi пропону╓ться не менш нiж раз на квартал проводити зустрiчi з редакторами засобiв масово╖ iнформацi╖, в яких повиннi брати участь керiвники мiста i структурних пiдроздiлiв мiськвиконкому. Це дозволить зблизити керiвництво мiста з представниками ЗМI.

Розширена система розповсюдження iнформацi╖.

У службах по громадським зв'язкам та iнформацi╖ Лугансько╖ мiсько╖ ради вже вiдпрацьовано систему передачi електронною поштою у засоби масово╖ iнформацi╖ мiських новин стосовно дiяльностi органу мiсцевого самоврядування i мiськвиконкому. У подальшiй роботi пропону╓ться охопити такою системою iнформування також iншi виконавчi органи Лугансько╖ мiсько╖ ради (управлiння, вiддiли, служби) i мiськi комунальнi пiдпри╓мства.

На сайтi Лугансько╖ мiсько╖ ради iнформацiя поновлю╓ться щоденно. Ця iнформацiя ╓ основою для цитування i копiювання ╖╖ на iнших сайтах Луганського регiону. У 2008 роцi рекомендовано збiльшити кiлькiсть iнформацiйних повiдомлень на сайтi до 5 - 7 щоденно (зараз щоденно розмiщу╓ться вiд 2 до 4 iнформацiй).

У мiськiй пресi рекомендовано започаткувати спецiальнi iнформацiйнi рубрики, у яких буде висвiтлюватися дiяльнiсть Лугансько╖ мiсько╖ ради та ╖╖ виконавчих органiв.

З метою пiдвищення дi╓востi друкованих видань, сво╓часного реагування органiв мiсцево╖ влади на критичнi виступи газет фахiвцi служб по громадським зв'язкам та iнформацi╖ Лугансько╖ мiсько╖ ради готують щотижневий монiторинг мiсцево╖ преси. Рекомендовано пiсля отриманих на цi монiторинги вiдповiдних доручень мiського голови резонанснi та критичнi матерiали направляти для реагування у вiдповiднi мiськi структури - вiддiли i управлiння. Результатом запропоновано╖ системи iнформування стане пiдвищення загально╖ вiдповiдальностi керiвникiв всiх рiвнiв, загальне пiдвищення iнформованостi членiв територiально╖ громади.


Прес-конференцi╖ та ╖х органiзацiя.

Спецiалiсти служб по громадським зв'язкам та iнформацi╖ Лугансько╖ мiсько╖ ради готують плановi щотижневi i позачерговi прес-конференцi╖ у тих випадках, коли необхiдно висвiтлити якийсь досягнутий результат чи iснуючу проблему, або у тих випадках, коли йдеться про важливу тему з життя мiста, з яко╖ у кореспондентiв виникли питання. Враховуючи те, що мас-медiа вiдiграють важливу роль у формуваннi громадсько╖ думки, прес-конференцiя завжди ╓ однi╓ю з основних подiй у мiстi. Бiльш детально порядок роботи з пресою описано у працi [19] .

З метою вдосконалення роботи комунiкацiйних служб Лугансько╖ мiсько╖ ради планування прес-конференцi╖ рекомендовано розбити на такi основнi етапи:

1. Приблизно за тиждень остаточно обира╓ться тема прес-конференцi╖ чи брифiнгу.

2. Обира╓ться головний доповiдач. Як правило, це повиннi бути мiський голова, секретар ради, секретар мiськвиконкому або один з заступникiв мiського голови.

3. З'ясову╓ться дата i час проведення прес-конференцi╖ з урахуванням того факту, щоб вони не збiгалися iз днями випуску бiльшостi видань i кореспонденти мали час для пiдготовки матерiалiв до друку в газетах або оприлюднення його на теле- i радiоканалах.

4. Готу╓ться тематичний прес-релiз.

5. Обира╓ться мiсце для проведення прес-конференцi╖ (зазвичай це повинен бути малий зал засiдань Лугансько╖ мiсько╖ ради).

6. На прес-конференцiю запрошуються представники усiх засобiв масово╖ iнформацi╖ (електронною поштою, телефоном, факсом).

Свiй алгоритм роботи служб по громадським зв'язкам та iнформацi╖ Лугансько╖ мiсько╖ ради розроблено i для використання безпосередньо у день проведення прес-конференцi╖:

1. Проводиться ре╓страцiя журналiстiв, що прибули для участi у прес-конференцi╖ (записуються ╖хнi iмена, назву видання або телерадiостанцi╖, адресу, телефон, факс, адресу електронно╖ пошти тощо).

2. Учасникам прес-конференцi╖ роздаються прес-релiзи.

3. Прес-секретар виступа╓ в ролi ведучого. Рекоменду╓ доповiдача, оголошу╓ мету прес-конференцi╖ та ╖╖ тривалiсть.

4. Головний доповiдач оголошу╓ початок прес-конференцi╖, надаючи журналiстам час для запитань.

5. Пiсля прес-конференцi╖ можуть бути проведенi iндивiдуальнi розмови з журналiстами за темою прес-конференцi╖.

Iнформацiйнi повiдомлення (прес-релiзи) та особливостi ╖х написання.

Як вже зазначалось вище, бiльшiсть мiських новин, опублiкованих у луганських газетах, бере свiй початок з iнформацiйних повiдомлень, якi щоденно розмiщуються на сайтi Лугансько╖ мiсько╖ ради, або з прес-релiзiв, якi готують спецiалiсти служб по громадським зв'язкам та iнформацi╖ Лугансько╖ мiсько╖ ради.

Рекомендовано надалi прес-релiзи готувати за принципом перевернуто╖ пiрамiди: короткий вступ, основна iнформацiя, яка розмiщу╓ться на початку прес-релiзу, i наприкiнцi - менш важлива iнформацiя. Практика свiдчить, що сво╓часно наданi прес-релiзи, якi виготовленi за принципом перевернуто╖ пiрамiди, засоби масово╖ iнформацiя використовують повнiстю. Докладнiше цю технологiю описано у працi [55].

Кожен прес-релiз рекомендовано надалi робити стандартним за стилем i форматом. Вiн повинен мiстити точну дату випуску прес-релiзу, час, коли його оприлюднено, контактний номер телефону, за яким можна отримати довiдку, заголовок, який приверне увагу читачiв.


3.3. Програма висвiтлення роботи Лугансько╖ мiського голови, Лугансько╖ мiсько╖ ради i ╖╖ виконавчих органiв на 2008 рiк

З огляду на зробленi вище висновки щодо покрашення роботи комунiкацiйних служб Лугансько╖ мiсько╖ ради рекомендовано у 2008 роцi перейти до програмного способу висвiтлення роботи Лугансько╖ мiського голови, Лугансько╖ мiсько╖ ради i ╖╖ виконавчих органiв.

Цей спосiб буде будуватися на створенi рiчних, квартальних i щотижневих планiв з урахуванням всього широкого поля можливостi комунiкацiйних контактiв.


3.3.1. Основнi цiльовi задачi.

Рекоменду╓ться сформулювати для рiчно╖ програми висвiтлення дiяльностi основнi цiльовi задачi:

1) Для Луганського мiського голови:

- потрiбно показати ефективну роботу Луганського мiського голови як досвiдченого управлiнця в сферi мiсцевого самоврядування. Це буде зроблено за допомогою щотижнево╖ публiкацi╖ низки iнформацiйних матерiалiв про практичну дiяльнiсть мера, проведення цiльових прес-конференцiй, розсилки тематичних прес-релiзiв;

- вiдобразити в засобах масово╖ iнформацi╖ i за допомогою iнших засобiв усю складнiсть роботи Луганського мiського голови i вiрнiсть прийнятих ним рiшень. Основою для виконання роботи за цим напрямом стане пiдготовка аналiтичних матерiалiв - статей у пресi i репортажiв на телебаченнi. Плану╓ться випускати щотижня 1 - 2 аналiтичнi матерiали;

- показати вмiння керувати мiстом за будь-яких обставин, показати вмiння бачити перспективу розвитку мiського господарства i перспективи Луганська в цiлому. Для цього напрямку теж будуть використанi аналiтичнi матерiали, презентацi╖ рiзноманiтних проектiв за участю мера, тощо;

- зосередити увагу на бiльш повному висвiтленi особистих людських якостей Лугансько╖ мiського голови. Плану╓ться дещо "оживити" образ Луганського мiського голови, показати його загальнолюдськi, а не тiльки органiзацiйно-управлiнськi якостi. Це буде зроблено за допомогою матерiалiв, побудованих як iнтерв`ю з мером, близькими до нього людьми: друзями, членами родини та iн.

Пiсля завершення першого етапу цi╓╖ роботи Луганський мiський голова повинен сприйматися городянами як керiвник мiсцевого самоврядування, що може ставити стратегiчнi задачi i домагатися ╖хнього виконання. Одночасно треба також показати й умiння вирiшувати тактичнi, оперативнi питання, спроможнiсть розумiти iнтереси i городян i мiста в цiлому.

2) для Лугансько╖ мiсько╖ ради:

- показати мiську раду як орган колективного прийняття зважених i продуманих рiшень, в якому насамперед вирiшуються соцiально-економiчнi, а вже потiм полiтичнi й iншi питання. Це буде зроблено за допомогою публiкацi╖ серi╖ матерiалiв про пiдготовку i проведення сесiй мiсько╖ ради (сесi╖ проходять приблизно один раз на мiсяць, тож i матерiали про них будуть мати приблизно таку ж перiодичнiсть). Частина з цих матерiалiв може мати проблемно-розв`язальний характер: тобто у статтi або телерепортажi чiтко формулю╓ться проблема, а потiм показу╓ться, як ╖╖ було вирiшено за допомогою конструктивно╖ працi депутатського корпусу;

- показати ефективну роботу партiйних фракцiй i постiйних депутатських комiсiй. На цьому напрямi плану╓ться щотижня висвiтлювати засiдання комiсiй i фракцiй у репортажному режимi та за допомогою iнтерв`ю з ╖х керiвниками та лiдерами. Також фракцiям буде запропоновано приблизно раз на квартал проводити публiчнi звiти про дiяльнiсть партiйцiв у радi;

- створити можливiсть для привселюдних звiтiв депутатiв Лугансько╖ мiсько╖ ради. За цим напрямком плану╓ться не тiльки висвiтлювати дiяльнiсть депутатiв у засобах масово╖ iнформацi╖, але й надати ╖м можливiсть проводити зустрiчi з виборцями, публiчнi доповiдi про свою дiяльнiсть.

3) для виконавчих органiв Лугансько╖ мiсько╖ ради:

А) для секретаря Лугансько╖ мiсько╖ ради, секретаря виконкому мiськради, заступникiв Луганського мiського голови:

- показати iндивiдуальну ефективну роботу названих вище осiб, ╖хн╓ умiння вирiшувати питання керування мiстом за допомогою публiкацi╖ цiльових iндивiдуалiзованих матерiалiв у засобах масово╖ iнформацi╖;

- показати особистi i загальнолюдськi якостi членiв мiсько╖ команди. Для цього будуть використанi публiкацi╖ у формi iнтерв`ю;

- показати роботу виконкому як органа прийняття колективних продуманих рiшень для блага всього мiста за допомогою аналiтичних i проблемно-розв`язальних матерiалiв;

Б) iншi виконавчi органи Лугансько╖ мiсько╖ ради (вiддiли i управлiння), служби Лугансько╖ мiсько╖ ради i мiськi комунальнi пiдпри╓мства:

- вести оперативне висвiтлення дiяльностi названих вище структур за допомогою коротких статей i репортажiв, публiкацi╖ аналiтичних статей, публiкацi╖ не рiдше, нiж раз на квартал офiцiйних звiтiв структур мiсько╖ ради у пресi. Крiм того, взяти за правило, щоб кожний з керiвникiв перелiчених вище структур приблизно один раз на квартал приймав участь у проведеннi проблемних брифiнгiв i прес-конференцiй;

- розповiдати про проблеми в соцiально-економiчнiй сферi, якi iснують у мiстi, з обов`язковим упором на ефективне вирiшення цих проблем зазначеними вище структурами.

3.3.2. Термiни виконання програми i методи планування.

Термiни виконання дано╖ програми висвiтлення роботи Лугансько╖ мiського голови, Лугансько╖ мiсько╖ ради i ╖╖ виконавчих органiв рекоменду╓ться встановити з 1 сiчня по 31 грудня 2008 року, враховуючи, одначе, тi обставини, що деякi напрями цi╓╖ роботи, розпочатi протягом цього року, буде продовжено у наступному роцi.

Методи планування заходiв пропону╓ться виробити з оглядом на:

- можливiсть планування в цiлому на рiк;

- можливiсть загального планування на наступний мiсяць в останню декаду попереднього мiсяця;

- можливiсть робочого планування на один тиждень (у четвер попереднього тижня) iз можливiстю щоденного оперативного коригування вироблених планiв.

3.3.3. Основнi напрямки висвiтлення роботи Луганського мiського голови, Лугансько╖ мiсько╖ ради i ╖╖ виконавчих органiв.

Для висвiтлення роботи Луганського мiського голови, Лугансько╖ мiсько╖ ради i ╖╖ виконавчих органiв пропону╓ться використати всi можливi комунiкацiйнi засоби.

На першому мiстi у реалiзацi╖ програми висвiтлення дiяльностi стоять засоби масово╖ iнформацi╖.


I. Електроннi засоби масово╖ iнформацi╖.

а) Телебачення.

Ця частина роботи з iнформування луганчан про дiяльнiсть Луганського мiського голови, Лугансько╖ мiсько╖ ради i ╖╖ виконавчих органiв буде складатися з декiлькох напрямкiв:

- трансляцiя 3-4 телевiзiйних сюжетiв протягом тижня на каналах Луганського кабельного телебачення, IРТА, Лугансько╖ державно╖ телерадiокомпанi╖. Сюжети будуть робитися по найбiльше актуальним на даний момент темам з життя мiста i органiв мiсцевого самоврядування (методика вибору тем описана у працi [45]). Як правило, планування сюжетiв буде здiйснюватися на майбутнiй тиждень (крiм сюжетiв, прив'язаних до святкових та iнших знаменних дат календаря). Доцiльно при пiдготуваннi телевiзiйних сюжетiв виходити з того, що робота мера Луганська повинна бути пов'язана з позитивною соцiально-економiчною iнформацi╓ю, а в проблемних випадках - з показом спроможностi мера ефективно вирiшувати проблеми, якi стоять перед мiстом;

- пiдготовка авторських передач на телеканалах за участю посадових осiб мiсцевого самоврядування (Луганський мiський голова, секретар Лугансько╖ мiсько╖ ради, заступники Луганського мiського голови, iншi посадовi особи). Цi передачi повиннi носити або аналiтично-оглядовий, або проблемно-розв`язальний характер з обов'язковим показом спроможностi мера й iнших посадових осiб мiсцевого самоврядування ефективно управляти мiстом.

Передбача╓ться, що за участю Луганського мiського голови протягом 2008 року будуть виходити в ефiр телевiзiйнi передачi: "Дiалог на задану тему" на каналi Луганського кабельного телебачення, "Дiалог з мером" на каналi компанi╖ IРТА, "Спитай у влади" на каналi Лугансько╖ державно╖ телерадiокомпанi╖.

Оптимальна перiодичнiсть цих передач (у тому числi i з точки зору витрат на ╖х фiнансування) - один раз на два тижнi на кожному з телевiзiйних каналiв. Планування цих передач здiйсню╓ться на мiсяць уперед, теми передач визначаються заздалегiдь;

- участь мера та iнших посадових осiб у передачах новин на луганських телеканалах (наприклад, на телеканалi Луганське кабельне телебачення у передачi "Великi вiстi", яка виходить у двадцятiй годинi вечора щоп`ятницi i повторю╓ться вранцi у суботу). Бажано, щоб цi передачi носили характер коротких i чiтких коментарiв посадових осiб мiсцевого самоврядування по самих злободенних проблемах. Планування таких передач буде здiйснюватися щомiсячно з щотижневим коригуванням;

- коментарi та iнтерв'ю для нелуганських телерадiоканалiв (1-ий нацiональний канал, канали "1+1", ICTV та iншi). Це потрiбно для оперативного висвiтлення тих або iнших подiй. Планування роботи здiйсню╓ться щотижня. Проте, можливi позаплановi коментарi по "найгарячiшiм" питанням;

- прямi ефiри за участю мера i посадових осiб Лугансько╖ мiсько╖ ради, у тому числi з можливiстю вести прямий дiалог з луганчанами прямо на вулицях мiста. Плану╓ться проводити такi заходи не рiдше одного разу в квартал. Як свiдчить досвiд, така форма спiлкування особливо ефективна пiд час святкових масових гулянь (хоча корисними ╓ i звичайнi "робочi" зустрiчi);

- iнтерактивнi опитування громадсько╖ думки по актуальним питанням мiського життя за допомогою телефонних дзвiнкiв громадян на студi╖ телевiзiйних каналiв. Як показу╓ набутий досвiд роботи, при спiвробiтництвi з телевiзiйними каналами бажано планувати такi опитування на мiсяць вперед з можливiстю щотижневого ╖х коригування. Деякi опитування можуть носити прихований агiтацiйний характер. Наприклад, якщо зада╓ться питання "Чи пiдтриму╓те Ви рiшення Луганського мiського голови призупинити розмiщення рекламних щитiв великого розмiру на центральних вулицях мiста Луганська?", результат, вочевидь, буде позитивний, оскiльки за теперiшнього стану реклами на вулицях мiста таке рiшення емоцiйно пiдтрима╓ бiльшiсть луганчан.

При плануваннi висвiтлення роботи Луганського мiського голови, Лугансько╖ мiсько╖ ради i ╖╖ виконавчих органiв у 2008 роцi пропону╓ться вирiшити i деякi загальнi проблемнi питання:

- потрiбно пiдсилити службу телеiнформацi╖ Лугансько╖ мiсько╖ ради у кадровому вiдношеннi;

- бажано закрiпити за службою телеiнформацi╖ машину з водi╓м для оперативного супроводу по╖здок мера та iнших посадових осiб. Варто також передбачити, що частина по╖здок може мати характер вiдряджень як по Луганськiй областi, так i по Укра╖нi.

Заплановано i бюджетне фiнансування напрямку: на телебачення i радiо в бюджетi на 2008 рiк видiля╓ться 225 тисяч гривень.


б) Радiо.

Використання провiдного Мiського радiо (мiська радiомережа).

Технологiю використання радiоканалiв досить детально описано у працi [17]. Доцiльно буде розмiщати на такому радiо щотижневу п'ятихвилинну програму пiд назвою "Вiдповiдь мера", пiд час яко╖ висвiтлювати одну з актуальних тем мiського життя. Програма, як правило, буде монтуватися в записi. Розпочати випуск тако╖ програми плану╓ться з другого кварталу 2008 року.

Фiнансування напряму: у рамках одного фiнансового потоку з обласним телебаченням (Луганська державна телерадiокомпанiя, оскiльки саме Мiське радiо не ма╓ юридично╖ особи i ╓ структурою обласного телебачення).


Використання FM - радiостанцiй.

Як показу╓ досвiд, на таких радiостанцiях доцiльно розмiщати дуже коротку iнформацiю (2-4 речення iнформацiйно╖ спрямованостi). Детально технологiю описано, наприклад, у працi [49].

Програми висвiтлення роботи Луганського мiського голови, Лугансько╖ мiсько╖ ради i ╖╖ виконавчих органiв носять оперативний характер, плануються щотижня на наступний тиждень або в разi потреби.

Фiнансування: позабюджетнi джерела (або "iнформацiйний вза╓мозалiк" - комунiкацiйнi служби Лугансько╖ мiсько╖ ради дають радiостанцiям iнформацiю загальномiського характеру, вони розмiщають ╖╖ в ефiрi).

Початок роботи за напрямком: практично з 1 сiчня 2008 року.


II. Засоби в мережi Iнтернету.

а) Власний сайт Лугансько╖ мiського голови i Лугансько╖ мiсько╖ ради.

З 1 липня 2006 року почав свою роботу оновлений сайт Лугансько╖ мiсько╖ ради. Тiльки з 1 липня по 31 грудня 2006 року на ньому розмiщено 286 матерiалiв рiзного характеру (бiльшiсть - новини, матерiали про практичну роботу посадових осiб мiського самоврядування). В останнi два мiсяцi минулого року розмiщувалося до 3 - 5 матерiалiв - новин щодня. Приблизно 20 вiдсоткiв матерiалiв висвiтлюють безпосередньо роботу Луганського мiського голови.

З 1 сiчня 2008 року рекомендовано ввести застосування системи "м'яко╖ пропаганди" у новинах, повiдомленнях прес-служби i статтях: у текстi, присвяченому практично будь-якiй подi╖, буде цитування висловлювань мера, або його загальна оцiнка тих або iнших проблем i подiй. Цi цитати й оцiнки рекомендовано ставити наприкiнцi матерiалiв, оскiльки саме фiнальна частина iнформацiйних матерiалiв запам'ятову╓ться краще. Крiм того, бiльшiй кiлькостi матерiалiв - новин будуть даватися заголовки з "персонiфiкацi╓ю" (наприклад, замiсть "Сесiя Лугансько╖ мiськради прийняла рiшення прибрати iгровi автомати за межi мiста" можна написати так: "Мер мiста: "Одноруких бандитiв" у Луганську бiльше не буде").

На сайтi Лугансько╖ мiсько╖ ради працю╓ роздiл "Приймальня мера" - роздiл вiдповiдей на запитання городян. За жовтень - грудень розмiщено 179 вiдповiдей на отриманi запитання. Термiн надання вiдповiдей - до десятьох днiв. Роботу в оперативному режимi рекомендовано продовжити i в цьому роцi.

З сiчня 2008 року на сайтi пропону╓ться ввести рубрику "Робота Луганського мiського голови" - помiсячний опис роботи мера на основi аналiзу iнформацiй, якi були розмiщенi на сайтi i в пресi протягом останнього мiсяця.

На фiнансування мiського сайту (на оплату за хостiнг i на оперативну модернiзацiю) у 2008 роцi заплановано видiлити з бюджету 12 тисяч гривень.


б) Iншi сайти у мережi iнтернету.

Крiм мiського сайту, iнформацiя про роботу Лугансько╖ мiсько╖ ради i ╖╖ виконавчих органiв у постiйному режимi розмiща╓ться на сайтах мiсцевих iнформацiйних агенцiй. На 2008 рiк рекомендовано укласти угоди з 2-3 основними сайтами Луганщини на "дзеркальне" розмiщення матерiалiв з життя мiста та органiв мiсцевого самоврядування з коментарями позитивного характеру, якi пропону╓ться давати силами аналiтичних вiддiлiв iнформацiйних агенцiй.

Приблизно з другого кварталу рекомендовано iнiцiювати обговорення найбiльш гострих мiських проблем на форумах луганських та iнших сайтiв для виявлення громадських настро╖в i додаткового iнформування населення.

Приблизно раз у квартал рекомендовано запланувати проведення iнтернет-прес-конференцiй Луганського мiського голови.

У 2008 роцi запропоновано за допомогою електронно╖ пошти органiзувати пiдписку на збiрники новин, постанов i рiшень Лугансько╖ мiсько╖ ради для всiх бажаючих юридичних i фiзичних осiб (за основу взято технологiю з працi [23]).


III. Друкованi засоби масово╖ iнформацi╖.

Плану╓ться, що у 2008 роцi матерiали про роботу Луганського мiського голови i Лугансько╖ мiсько╖ ради будуть щотижня публiкуватися в друкованих засобах масово╖ iнформацi╖: газетi Лугансько╖ мiсько╖ ради "Життя Луганська" i комерцiйних незалежних газетах "Ракурс-плюс", "ХХI сторiччя", "Експрес - новини" та iнших. Рекомендовано для розмiщення матерiалiв Лугансько╖ мiсько╖ ради використати практично всi друкованi видання, якi видаються в мiстi, за винятком тiльки вiдверто розважальних, газет - телепрограм i газет комерцiйно╖ реклами (рекомендацi╖ з використання друкованих ЗМI викладено у працi [34]).

Форми роботи, якi пропону╓ться використовувати для реалiзацi╖ програми висвiтлення дiяльностi Луганського мiського голови, Лугансько╖ мiсько╖ ради i ╖╖ виконавчих органiв:

- публiкацiя розпоряджень Луганського мiського голови, рiшень Лугансько╖ мiсько╖ ради i виконавчого комiтету Лугансько╖ мiсько╖ ради. Частина розпоряджень мера може публiкуватися одночасно з його невеликим за обсягом коментарем у виглядi короткого iнтерв'ю;

- публiкацiя регуляторних актiв для обговорення ╖х населенням. Тут також рекомендовано супроводжувати матерiали коментарями посадових осiб мiсцевого самоврядування з числа безпосереднiх розробникiв регуляторних актiв;

- iншi матерiали про роботу Луганського мiського голови, Луганського мiсько╖ ради i виконавчих органiв Лугансько╖ мiсько╖ ради. З початку березня рекомендовано ввести в газетi "Життя Луганська" рубрики "Спитай у мера" (коротка стаття по якiйсь актуальнiй проблемi з життя мiста з фотографi╓ю мера). Приблизно один разом на мiсяць у ЗМI запропоновано розмiщувати велику статтю Луганського мiського голови по актуальним соцiально-економiчним темам (з аналiтикою або оглядом тi╓╖ або iншо╖ проблеми);

- матерiали про роботу депутатських фракцiй i груп, окремих депутатiв. Рекомендовано закрiпити за цi╓ю дiлянкою роботи одного з журналiстiв газети "Життя Луганська" i журналiста газети "ХХI сторiччя" для бiльш оперативно╖ вза╓модi╖ з депутатським корпусом;

- оглядовi статтi про роботу Лугансько╖ мiсько╖ ради. Пропону╓ться у 2008 роцi поступово вийти на публiкацiю аналiтичних статей про ефективнiсть роботи мiсько╖ ради i ╖╖ виконавчих структур;

- аналiтичнi статтi з проблем мiського життя. В цих статтях треба показати, насамперед, позитивнi змiни у розвитку територiально╖ громади мiста, у вирiшеннi конкретних соцiально-економiчних проблем;

- статтi й iнтерв'ю посадових осiб у 2008 роцi рекомендовано використовувати набагато ширше, нiж у попереднi роки: щотижня плану╓ться розмiщувати один - два матерiали такого типу в мiських ЗМI;

- у цьому роцi рекомендовано розпочати публiкацiю матерiалiв про органи та органiзацi╖, якi формально не пов'язанi з Луганською мiською радою, але займаються разом з нею реалiзацi╓ю конкретних мiських програм розвитку (товариства самоорганiзацi╖ населення, органiзацi╖ спiввласникiв багатоквартирних домiв та iн.);

- публiкацiя роз'яснень i оголошень управлiнь, вiддiлiв та iнших структур Лугансько╖ мiсько╖ ради. Цю роботу плану╓ться значно поширити, особливо у наданнi населенню мiста конкретно╖ соцiально-побутово╖ iнформацi╖ (наприклад, про порядок призначення субсидiй у мiстi, про порядок перерахунку за неотриманi комунальнi послуги, тощо).

Доцiльно у всiх зазначених вище публiкацiях вести "м'яку пропаганду": цитувати думки i висловлювання мера з того або iншого питання. Паралельно у 2008 роцi передбача╓ться збiльшити публiкацiю в газетi Лугансько╖ мiсько╖ ради "Життя Луганська" гострих проблемних матерiалiв, одночасно показуючи, як цi проблеми вирiшуються. Технологiю тако╖ пропаганди досить повно описано у працi [44].

Планування матерiалiв для друкованих ЗМI рекоменду╓ться вести за такою схемою:

- попередньо на рiк плануються обов`язковi матерiали (поздоровлення мiського голови зi святами, тематичнi виступи);

- помiсячно плануються матерiали оперативного напрямку (iнтерв`ю з певних проблем, аналiтичнi i оглядовi статтi);

- ╓ можливiсть потижневого корегування планiв.

Фiнансування напрямку рекомендовано в 2008 роцi здiйснити на загальну суму 381 тисяча гривень. Це дасть можливiсть працювати з газетою Лугансько╖ мiсько╖ ради "Життя Луганська": 100 тисяч гривень - пряме фiнансування згiдно дiючого законодавства Укра╖ни (на полiграфiчнi витрати, комунальнi послуги та iн.), 120 тисяч гривень - фiнансування безпосереднього висвiтлення дiяльностi Лугансько╖ мiсько╖ ради i ╖╖ виконавчих органiв в газетi.

Для роботи з iншими друкованими ЗМI запропоновано передбачити у бюджетi 2008 року 161 тисячу гривень. Робота буде вестися з основними тиражними газетами у мiстi Луганську: "Ракурс - плюс" (тираж основного випуску (щосереди) 17 тисяч примiрникiв, допомiжного (щосуботи) - п`ять тисяч примiрникiв), "ХХI сторiччя" (тираж 15 тисяч), "Вечiрнiй Луганськ" (тираж 8,5 тисяч), "Молодогвардi╓ць" (тираж 9 тисяч), "Експрес-новини" (загальний обласний тираж 66 тисяч примiрникiв, у Луганську щотижня розповсюджу╓ться близько 10 тисяч) та iн. У кожнiй з цих газет передбача╓ться видiляти приблизно другу - третю частину друкарсько╖ площi сторiнки формату А3 у кожному номерi пiд матерiали Лугансько╖ мiсько╖ ради.


IV. Пряме спiлкування з засобами масово╖ iнформацi╖.

У 2008 роцi рекомендовано запланувати активну працю комунiкацiйних служб Лугансько╖ мiсько╖ ради i по цьому напрямку. Оскiльки в Луганськiй мiськiй радi нема╓ спецiально╖ акредитацi╖ для представникiв засобiв масово╖ iнформацi╖, робота з журналiстами як i ранiше буде вестися у практично вiльному режимi, тобто у режимi вiдкритого доступу засобiв масово╖ iнформацi╖ до iнформацiйних джерел (посадових осiб мiсцевого самоврядування, друкованих матерiалiв Лугансько╖ мiсько╖ ради та iн.).

Форми роботи на цьому напрямку рекомендовано використовувати такi:

- прес-конференцi╖. Запропоновано проводити щоквартальнi прес-конференцi╖ Луганського мiського голови. Рекомендовано частiше, не менше нiж один раз на квартал, проводити ви╖знi прес-конференцi╖ для журналiстiв на рiзноманiтнi комунальнi об'╓кти, щоб представники ЗМI могли на власнi очi побачити практичну роботу мiсько╖ влади;

- зустрiчi мера з редакторами найбiльших i найбiльш популярних мiських газет. Рекомендовано проводити приблизно один раз у квартал - загальнi зустрiчi, i в робочому порядку - iндивiдуальнi зустрiчi з редакторами i засновниками ЗМI;

- рекомендовано проводити щотижня по четвергах брифiнги i прес-конференцi╖. Якщо необхiдно, то можуть бути проведенi i цiльовi брифiнги по конкретнiй проблемi вже поза загальним розкладом;

- пряме спiлкування з мером i посадовими особами Лугансько╖ мiсько╖ ради у формi iнтерв'ю - рекомендовано проводити у мiру необхiдностi або за необхiдностi висвiтлити дiяльнiсть мiсько╖ ради у певнi моменти (якiсь подi╖, свята, тощо).

Планування напрямку рекомендовано вести на рiк (загальне тематичне планування) i на мiсяць з потижневим оперативним коригуванням.

Фiнансування напрямку: позабюджетне (замовлення цiльового iнтерв'ю або публiкацiй журналiстiв рекомендовано вести в iндивiдуальному порядку) або без фiнансування (щодо проведення брифiнгiв i прес-конференцiй).


V. Сфера прийняття управлiнських рiшень.

За останнi декiлька рокiв багато в чому iстотно змiнився стиль i порядок прийняття рiшень органами мiсцевого самоврядування, про що докладнiше можна дiзнатися з працi [20]. Наприклад, збiльшилася бiльш, нiж у два рази кiлькiсть рiшень, що втiлюються у життя шляхом прийняття регуляторних актiв. Загальний механiзм ухвалення рiшення вигляда╓ так: спочатку в пресi публiку╓ться регуляторний акт i нада╓ться строк в один мiсяць на подачу членами територiально╖ громади доповнень i поправок до нього. Потiм на сесi╖ Лугансько╖ мiсько╖ ради або на засiданнi виконавчого комiтету Лугансько╖ мiсько╖ ради з урахуванням поправок i зауважень, що надiйшли, прийма╓ться остаточне рiшення. Це рiшення потiм знову публiку╓ться в засобах масово╖ iнформацi╖ - вже в готовому виглядi.

На майбутн╓ рекомендовано пiдключити до обговорення регуляторних актiв депутатськi комiсi╖, вести вiдстеження i публiкувати у пресi результативнiсть регуляторних актiв. Крiм того, згiдно з законом "Про засади державно╖ регуляторно╖ полiтики у сферi господарсько╖ дiяльностi" рекоменду╓ться щорiчно заслуховувати звiт Луганського мiського голови про здiйснення державно╖ регуляторно╖ полiтики виконавчими органами Лугансько╖ мiсько╖ ради i щорiчно публiкувати цi звiти у засобах масово╖ iнформацi╖.

З 2008 року рекомендовано до будь-якого значного управлiнського рiшення в iнтересах усi╓╖ територiально╖ громади додавати обов'язковий коментар Луганського мiського голови i робити розсилку цих коментарiв по електронним i друкованим засобам масово╖ iнформацi╖.


VI. Масовi заходи.

Громадськi слухання.

За минулi пiвроку (з прийняттям статуту Лугансько╖ територiально╖ громади 5 вересня 2006 року) громадськi слухання стали практично нормою роботи Лугансько╖ мiсько╖ ради. За цей перiод проведено чотири громадських слухання за темами житлово-комунальних проблем мiста.

Рекомендовано у 2008 роцi спланувати щомiсячне проведення громадських слухань по конкретним проблемам i максимально широко висвiтлювати ╖х у засобах масово╖ iнформацi╖.

Крiм власне комунiкативних результатiв, громадськi слухання можуть дати i деякий соцiально-економiчний ефект. Так, за результатом громадських слухань 19 жовтня 2006 року розпорядженням Луганського мiського голови було створено громадську робочу групу, яка вперше в новiтнiй iсторi╖ Луганська провела незалежний економiчний аналiз тарифiв на комунальнi послуги в мiстi i видала сво╖ рекомендацi╖ щодо порядку перерахунку тарифiв i змiсту угод на комунальне обслуговування населення.


"Круглi столи" полiтичних партiй i громадських органiзацiй.

З 2002 року по теперiшнiй час у Луганськiй мiськiй радi проведено 53 засiдання "круглого столу" полiтичних партiй i громадських органiзацiй. У 2008 роцi рекомендовано проводити такi засiдання щомiсячно по соцiально-економiчнiй i полiтичнiй тематицi, пов'язано╖ з роботою органiв мiсцевого самоврядування в Луганську. Крiм того, плану╓ться проводити "круглi столи" i на прохання полiтичних партiй i громадських органiзацiй.


Спiльнi заходи з громадськими органiзацiями.

Минулого року в практику роботи Лугансько╖ мiсько╖ ради вперше увiйшло проведення спiльних заходiв з громадськими органiзацiями по цiльових напрямках, пов'язаним з роботою мiсцевого самоврядування в Луганську. Тiльки по лiнi╖ спiвпрацi з Асоцiацi╓ю мiст Укра╖ни проведено 14 заходiв i семiнарiв.

Цю роботу передбача╓ться продовжити й у 2008 роцi. За допомогою прямих вiзитiв Луганського мiського голови до мiст областi пропону╓ться пiд кiнець року охопити дiяльнiстю Асоцiацi╖ мiст Укра╖ни всi мiста i райони областi.

У 2008 роцi рекомендовано продовжити активну роботу Лугансько╖ мiсько╖ ради по проблемам житлово-комунального господарства з такими громадськими органiзацiями, як "Полiтсоцiум" i "Органiзацiя власникiв житла". Ця робота ма╓ не тiльки iнформацiйно-комунiкативне значення, але й практичне: наприклад, на початку 2007 року громадським центром полiтично-соцiальних дослiджень "Полiтсоцiум" у спiвпрацi з виконавчими органами Лугансько╖ мiсько╖ ради пiдготовлено "Стратегiю розвитку конкурентного ринкового середовища у сферi житлово-комунальних послуг в мiстi Луганську".

Для роботи з Товариствами самоорганiзацi╖ населення i товариствами спiввласникiв багатоквартирних будинкiв рекомендовано створити у структурi Лугансько╖ мiсько╖ ради спецiальний профiльний вiддiл i розробити цiльову програму iнформування i навчання населення з питань створення громадських об`╓днань цього типу.


Громадська палата й iншi консультативнi органи.

Передбача╓ться, що вiдповiдно до Статуту територiально╖ громади м.Луганська в першому кварталi 2008 року буде створено громадську консультативну палату. На вiдмiну вiд громадсько╖ ради, яку було створено влiтку 2005 року при головi Лугансько╖ обласно╖ державно╖ адмiнiстрацi╖, Луганська громадська палата буде формуватися за принципом добровiльностi входження громадських суб`╓ктiв до не╖ (до обласно╖ громадсько╖ ради ╖╖ учасники були вiдiбранi рiшенням тодiшнього голови держадмiнiстрацi╖).

Цього року рекомендовано продовжити роботу з iншими консультативними органами: радою старiйшин, радою молодiжних органiзацiй, радою ветеранiв, мiською жiночою радою та iн. Технологiю пiдготовки подiбних заходiв описано у працi [57].


Проведення iнших масових заходiв.

Насамперед, iнформацiйну i комунiкацiйну складову будуть нести у собi цiльовi зустрiчi з ветеранами, "афганцями", чорнобильцями, iншими соцiальними категорiями громадян, якi рекомендовано проводити протягом 2008 року. Iнформацiйна складова ╓ також у проведенi в мiстi масових свят - День мiста, День Перемоги, Новий рiк та iн. Тут теж буде практикуватися пряме спiлкування з городянами Луганського мiського голови та iнших представникiв Лугансько╖ мiсько╖ ради.

Ще одною формою безпосереднього спiлкування з луганчанами в 2008 роцi рекомендовано зробити перiодичнi провiдини мером та iншими посадовими особами Лугансько╖ мiсько╖ ради пiдпри╓мств i органiзацiй, зустрiчi з трудовими колективами i керiвниками пiдпри╓мств, установ i органiзацiй (технологiю проведення таких зустрiчей описано у працi [42]).

Як припустима форма iнформацiйно╖ i комунiкацiйно╖ роботи в 2008 роцi розгляда╓ться i проведення загальномiських мiтингiв i сходiв по рiзноманiтних питаннях мiського життя (за потребою) [61].


VII. Комунiкацiйнi засоби зi зворотнiм зв'язком.

Звернення громадян.

У Луганську мiську раду з листами i заявами зверта╓ться приблизно одна тисяча луганчан щомiсяця. Як правило, на звернення городян вiдповiдi даються у встановленi законом термiни. Значна частина вiдповiдей на звернення пiдпису╓ться вiд iменi Лугансько╖ мiського голови (бiльш детально технологiю консультування населення через звернення громадян описано у працi [26].

Бажано, щоб у 2008 роцi збiльшилася кiлькiсть вiдповiдей за пiдписом Луганського мiського голови, по яких вiдбулося рiшення питань по пiднятим городянами проблемам.


Засоби телефонi╖.

У якостi "м'яко╖ пропаганди" можна використовувати i перiодичнi телефоннi опитування городян по актуальних соцiально-економiчних проблемах. Технологiю таких засобiв описано у працях [60, 56] .


Опитування громадсько╖ думки.

Рекомендовано проведення щоквартального опитування громадсько╖ думки силами управлiння з питань внутрiшньо╖ полiтики Лугансько╖ мiсько╖ ради i залучених органiзацiй (детальний розгляд цi╓╖ технологi╖ зроблено у працi [46]).

З використанням позабюджетних джерел фiнансування можуть бути замовленi соцiологiчнi опитування в iнших органiзацiй.


VIII. Комунiкацiйнi можливостi з використанням рекламних засобiв.

Використання соцiально╖ реклами.

Це теж одна з форм спiлкування з населенням мiста. Для цих цiлей рекомендовано використовувати бiгборди, лайт-бокси, плакати i листiвки. Докладнiше цей метод описано у працi [52].

Крiм того, дуже ефективними ╓ вiдео- i аудiоролики соцiального спрямування. Наприклад, вже у сiчнi за рекомендацi╓ю автора даного дослiдження було створено вiдеоролик для активiзацi╖ процесу платежiв населення за отриманi комунальнi послуги.


Використання листiвок i буклетiв.

Для вирiшення питань доведення певно╖ соцiально╖ iнформацi╖ до населення мiста рекомендовано використовувати листiвки i буклети з соцiальною iнформацi╓ю (бiльш детально технологiю описано в працi [27]). Наприклад, у груднi 2006 - сiчнi 2007 року саме листiвки було використано для iнформування членiв територiально╖ громади Луганська про спрощення системи отримання субсидiй на платежi за комунальнi послуги.

Використання листiвок i буклетiв дозволя╓ розповсюджувати iнформацiю цiльовим методом: чи на обмеженiй територi╖, чи для вибрано╖ за певним критерi╓м групи населення (наприклад, серед пенсiонерiв, якщо рiч йде про вирiшення проблем людей похилого вiку). Технологiя детально представлена у працi [28].


Використання iнших видiв полiграфiчно╖ i презентацiйно╖ продукцi╖.

Методи щодо використання iнших видiв полiграфiчно╖ i презентацiйно╖ продукцi╖ досить детально описанi у працi [31].

Для вирiшення проблеми комунiкацiй мiж органами мiсцевого самоврядування рекомендовано використовувати i книги.

За допомогою книг можна передати великий обсяг iнформацi╖. Рекомендовано у майбутньому видати масовим тиражем (не менш, нiж 10 тисяч примiрникiв) статут територiально╖ громади мiста Луганська, посiбники для iнформацiйного забезпечення успiшно╖ роботи малого i середнього бiзнесу в Луганську, тощо.

Книги можуть бути використанi i для святкового привiтання певно╖ категорi╖ населення. Так, у Луганську з 1995 року до Дня знань 1 вересня традицiйно вида╓ться спецiальний луганський буквар, у якому дiтям у спрощенiй iгровiй формi розповiда╓ться iсторiя мiста Луганська. Ця книга на першiй сторiнцi мiстить привiтання Луганського мiського голови. Таку практику рекомендовано продовжити i надалi.

Ще одним рiзновидом комунiкативного зв`язку ╓ створення презентацiйних та iнформацiйних фiльмiв про мiсто Луганськ, його проблеми i шляхи ╖х вирiшення. Цю роботу рекомендовано продовжити i майбутньому.


ВИСНОВКИ

У цiй роботi виконано дослiдження сучасного стану системи зв`язкiв з громадськiстю на рiвнi органiв мiсцевого самоврядування i територiально╖ громади i запропоновано деякi напрями покрашення роботи комунiкацiйних служб органiв мiсцевого самоврядування i мiсцевих органiв державно╖ влади.

В першому роздiлi узагальнено основнi теоретичнi питання щодо визначення таких понять, як "громадянське суспiльство" i "громадськiсть" в Укра╖нi на сучасному етапi ╖╖ розвитку. Розкритi спiввiдношення мiж державою i суспiльством, мiж владою i народом, органами мiсцевого самоврядування i територiальною громадою. Визначено поняття "громадськiсть", пiд яким запропоновано розумiти велику групу або групи чи широкi верстви людей, якi об`╓днаннi за рiзними ознаками: територi╓ю, матерiальним становищем, мiсцем проживання, iнтересами, тощо.

Розглянуто характернi риси сучасного громадянського суспiльства, його ознаки i змiст. Розкрито структуру сучасного громадянського суспiльства, яку можна представити у виглядi п'яти основних систем, що вiдображають вiдповiднi сфери житт╓дiяльностi громадянського суспiльства. Це соцiальна, економiчна, полiтична, духовно-культурна й iнформацiйна системи.

Детально викладено i стан реально╖ побудови громадянського суспiльства i його структур в Укра╖нi на сучасному етапi. Зроблено висновок, що цей процес, який почався у нашiй державi п`ятнадцять рокiв тому, ще далекий вiд завершення i громадянське суспiльство в Укра╖нi робить тiльки сво╖ першi кроки. Хiд побудови громадянського суспiльства в Укра╖нi навряд чи буде тотожним тим схемам, за якими створювалося громадянське суспiльство в розвинутих демократичних кра╖нах свiту. В цiй дослiдницькiй роботi встановлено особливостi розвитку громадянського суспiльства в Укра╖нi за останнi пiвтора десятилiття - пiсля проголошення незалежностi Укра╖ни - з точки зору розбудови ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю.

Розглянуто сучасний стан системи зв`язкiв з громадськiстю в Укра╖нi в цiлому i на мiсцевому рiвнi зокрема. Надано теоретичне визначення системи зв`язкiв з громадськiстю на рiвнi органiв мiсцевого самоврядування i мiсцевих органiв державно╖ влади.

На думку автора роботи, система зв'язкiв з громадськiстю ╓ насамперед складовою частиною загально╖ теорi╖ комунiкацiй. Тому ╖╖ розглянуто з погляду саме загально╖ теорi╖ комунiкацiй, а не тiльки як власне систему iнформування населення з боку органiв влади чи систему побудову iмiджу органiв влади в очах жителiв мiст i регiонiв.

Зроблено висновок, що найбiльш прийнятним для сучасно╖ Укра╖ни ╓ програмний спосiб побудови системи зв`язкiв з громадськiстю. Запропоновано також класифiкацiю за видами всi╓╖ iнформацi╖, що ╖╖ постачають комунiкацiйнi служби для задоволення iнформацiйних потреб членiв територiально╖ громади.

Зроблено висновок про доцiльнiсть побудови ефективно╖ системи зв'язкiв з громадськiстю методом роздiлення самого процесу побудови системи на окремi етапи.

У другому роздiлi дана оцiнка чинного законодавства Укра╖ни з погляду створення на ╖╖ основi ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю. З огляду на виконаний вище аналiз, можна зробити висновок, що на нинiшньому етапi розвитку суспiльства в Укра╖нi перелiк iснуючих законодавчих актiв ╓ достатнiм для розбудови ефективно╖ системи суспiльних комунiкацiй. Питання поляга╓ тiльки в тому, наскiльки повно буде використовуватися iснуюча система законодавчих актiв для побудови реальних зв`язкiв з громадськiстю органiв державно╖ влади на мiсцях i органiв мiсцевого самоврядування.

На прикладi Лугансько╖ мiсько╖ ради i ╖╖ виконавчих органiв проаналiзовано ступiнь готовностi органу мiсцево╖ влади до ефективних комунiкацiй з громадськiстю. Визнано, що сучасна система управлiння в органах мiсцевого самоврядування поки що не вiдповiда╓ нi принципам побуди ефективно╖ системи комунiкацiй мiж мiсцевою владою i територiальною громадою, нi в цiлому стратегiчному курсу Укра╖ни до демократi╖ та ╓вропейських стандартiв належного врядування.

Наведенi у другому роздiлi роботи висновки переконливо свiдчать про необхiднiсть iстотного реформування керiвництва персоналом в управлiнськiй дiяльностi з огляду на розбудову у найближчiй перспективi ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю. Специфiка керiвництва персоналом як управлiнсько╖ дiяльностi в умовах сучасно╖ Укра╖ни поляга╓ в тому, що таке реформування треба проводити одночасно з власне управлiнською дiяльнiстю керiвника того чи iншого пiдроздiлу у системi виконавчих органiв мiсцевого самоврядування. I вагомою частиною в реформуваннi управлiнсько╖ дiяльностi в органах мiсцево╖ влади i органах мiсцевого самоврядування повинна стати побудова дi╓во╖ системи зв`язкiв з громадськiстю.

У цiй дослiдницькiй роботi проведено аналiз сучасних ╓вропейських моделей комунiкативно╖ вза╓модi╖ органiв мiсцево╖ влади i громадськостi. Зроблений аналiз двох найвiдомiших в ╢вропi концепцiй iнформацiйного обмiну мiж органами мiсцевого самоврядування та територiальними громадами - стокгольмсько╖ та яломiтсько╖ - дозволя╓ зробити висновок, що вони обидвi не ╓ iдеальними i не можуть штучно, без значних модифiкацiй переноситися на укра╖нський ╜рунт. Цього не можна робити навiть зважаючи на те, що проблема вiдкритостi та громадського контролю над органами державно╖ влади та органами мiсцевого самоврядування ╓ нагальною потребою саме пiд час ╖х глибоко╖ трансформацi╖ суспiльства i зараз знаходиться у центрi уваги i держави, i значно╖ частини населення.

З огляду на цей висновок, констатовано: для укра╖нського суспiльства потрiбна власна система комунiкацiй мiж владою i народом, мiж органами мiсцевого самоврядування i територiальною громадою. Тому для розбудови "укра╖нсько╖ моделi" зв`язкiв з громадськiстю автор даного дослiдження пропону╓ використати розгорнуту систему збору i аналiзу iнформацi╖ i систему прямих i зворотних комунiкацiйних зв`язкiв.

У третьому роздiлi вироблено практичнi рекомендацi╖ щодо розбудови ефективно╖ системи зв`язкiв з громадськiстю на рiвнi органiв мiсцевого самоврядування i мiсцевих органiв державно╖ влади. За принципами функцiонування комунiкацiйних служб у системi прямих i зворотних зв`язкiв детально сформульовано функцi╖ складових структур служб по громадським зв'язкам та iнформацi╖ Лугансько╖ мiсько╖ ради - комунiкацiйних служб.

Вироблено рекомендацi╖ щодо основних методiв дiяльностi служб по громадським зв'язкам та iнформацi╖ (комунiкацiйних служб) Лугансько╖ мiсько╖ ради: робочих зустрiчей з керiвниками засобiв масово╖ iнформацi╖ i журналiстами, проведення прес-конференцiй та брифiнгiв, змiсту iнформацiйних повiдомлень, тощо.

На закiнчення роздiлу досить детально розроблено пропозицi╖ щодо висвiтлення у 2008 роцi дiяльностi Луганського мiського голови, Лугансько╖ мiсько╖ ради та ╖╖ виконавчих органiв за програмним методом на основi соцiального монiторингу i системи прямих i зворотних комунiкацiйних зв`язкiв.

СПИСОК ВИКОРИСТАНИХ ДЖЕРЕЛ


1. Конституцiя Укра╖ни: Прийнята на п`ятiй сесi╖ Верховно╖ Ради Укра╖ни 28 червня 1996 р. - К.: Преса Укра╖ни, 1997. - 12 с.

2. Закон Укра╖ни "Про друкованi засоби масово╖ iнформацi╖ (пресу) в Укра╖нi" вiд 16 листопада 1992 р. No 2782-ХII

3. Закон Укра╖ни "Про звернення громадян" вiд 2 жовтня 1996 р. No 236/96 - ВР // ВВР Укра╖ни. - 1996. - No 22. - Ст.125.

4. Закон Укра╖ни "Про iнформацiйнi агентства" вiд 28 лютого 1995 р. No 74/95-ВР

5. Закон Укра╖ни "Про iнформацiю" вiд 2 жовтня 1992 р. No 2657-ХII

6. Закон Укра╖ни "Про мiсцеве самоврядування в Укра╖нi" вiд 21 травня 1997 р. No 280/97 - ВР // ВВР Укра╖ни. - 1997. - No 24. - Ст.170.

7. Закон Укра╖ни "Про органи самоорганiзацi╖ населення" вiд 11 липня 2001 р. No 2625 - III // ВВР Укра╖ни. - 2001. - No 48. - Ст.254.

8. Закон Укра╖ни "Про порядок висвiтлення дiяльностi органiв державно╖ влади та органiв мiсцевого самоврядування в Укра╖нi засобами масово╖ iнформацi╖" вiд 23 вересня 1997 р. No 539/97-ВР

9. Закон Укра╖ни "Про службу в органах мiсцевого самоврядування" вiд 7 червня 2001 р. No 2493-III // ВВР Укра╖ни. - 2001. - No 33. - Ст.175.

10. Закон Укра╖ни "Про статус депутатiв мiсцевих рад" вiд 11 липня 2002 р. No 93 - IV // ВВР Укра╖ни. - 2002. - No 40. - Ст.290.

11. Закон Укра╖ни "Про телебачення i радiомовлення" вiд 21 грудня 1993 р. No 3759-ХII

12. Конвенцiя "Про захист прав та основних свобод людини", пiдписано 4 листопада 1950 року i ратифiковано 17 липня 1997 року (Закон Укра╖ни No 475/97 - ВР).

13. Рiшення виконавчого комiтету Лугансько╖ мiсько╖ ради "Про деякi питання щодо висвiтлення дiяльностi Лугансько╖ мiсько╖ ради та ╖╖ виконавчих органiв у засобах масово╖ iнформацi╖" вiд 30 серпня 2006 р. No 219 // Луганское время. - 2006. - No 25. - Ст. 26.

14. Бабкiна О.В. Держава i громадянське суспiльство: комунiкативнi аспекти i протирiччя третього тисячолiття // PR в органах державно╖ влади та мiсцевого самоврядування: Моногр. - Ки╖в - Сiмферополь.: МАУП, 2003. - С. 8 - 24.

15. Баронiн А.С. Аналiз i прогноз у полiтицi та бiзнесi. - К.: Видавець Паливода А.В., 2005. - С. 45 - 50.

16. Бронштейн Я.Н. Отговорковедение - секретное оружие чиновника. - Симферополь.: ИД "Квадранал", 2005. - С.100 - 107.

17. Вуйма А. Черный PR. - СПб.: БХВ-Петербург, 2005. - С. 194 - 195.

18. Грин Р. 48 законов власти: Пер. с англ. - М.: Рипол-Классик, 2001. - С.231 - 242.

19. Бебик В.М. Менеджмент виборчо╖ кампанi╖: ресурси, технологi╖, маркетинг: Навч.-метод. посiб. - К.: МАУП, 2001. - 127 с.

20. Бебик В.М. Як стати популярним, перемогти на виборах i утриматись на полiтичному Олiмпi. - К.: Абрис, 1993. - 119 с.

21. Березовский В.Н., Кротов Н.И. Неформальная Россия. - М.: Молодая гвардия, 1990. - С.3 -5.

22. Болбат Т.В., Халимова Е.Б. и др. Донецкая область: политические партии, движения, общественные организации. - Донецк.: Лебедь, 1994. - С.3 - 5.

23. Борисов В.Л. Технологии рекламы и PR. - М.: Издательско-торговый дом "Гранд", 2001. - С. 146 - 154.

24. Душин И., Сысун А. и др. Выборы: технологии избирательных кампаний. - Х.: РА, 1998. - 78 с.

25. Зельницкий А., Удовенко П. Полiтичнi партi╖ i вибори. - К.: Гарант квалi, 2003. - С. 18 - 26.

26. Землянов В.М. Основы сыскного ремесла. - Минск.:Харвест, 2004. - С. 235 - 239.

27. Иванова К.А. Копирайтинг - секреты составления рекламных и PR-текстов. - СПб.: Питер, 2005. - 43 с.

28. Карпов В.Г. Путь к победе. - К.: Выборы-99, 1999. - 9 с.

29. Ковлер А.И. Избирательные технологии: российский и зарубежный опыт. - М.: Институт государства и права РАН, 1995. - 6 с.

30. Колосок О.В. Структура i функцi╖ паблiк рилейшнз органiв державного управлiння у технологi╖ формування позитивного iмiджу // PR в органах державно╖ влади та мiсцевого самоврядування: Моногр. - Ки╖в - Сiмферополь.: МАУП, 2003. - С. 42 - 55.

31. Комiсаренко С. План-графiк основних заходiв передвиборчо╖ кампанi╖. - К.: Вибори-99, 1999. - С. 39 - 42.

32. Королько В.Г. Основи пабiк рiлейшнз: Посiбник. - К.: Iнститут соцiологi╖ НАН Укра╖ни, 1997. - 65 с.

33. Кошелюк М.Е. Технология политических выборов. - СПб.: Питер, 2004. - С. 230 - 231.

34. Крысько В. Секреты психологической войны. - Минск.: Харвест, 1999. - С.224 - 229.

35. Куйбiда В.С. PR як умова успiшного фукнкцiонування органiв мiсцевого самоврядування // PR в органах державно╖ влади та мiсцевого самоврядування: Моногр. - Ки╖в - Сiмферополь.: МАУП, 2003. - С. 153 - 167.

36. Кучерiв I., Одарич С. Шлях до перемоги: технологiя виборчо╖ кампанi╖. - К.:Демократичнi iнiцiативи, 1993. - С. 12 - 20.

37. Лаптинский М., Тарасов А. и др. Чикаго - 1886, Новочеркасск - 1962, Луганск - 1998. - К.: Стилос, 2002. - С.52 - 55.

38. Лiсничий В.В., Грищенко В.О. та iн. Сучасний виборчий PR. - Северодонецьк: Видавничий дiм "Еврика", 2001. - С.13 - 15.

39. Лукашев А.В., Понедилко А.В. Черный PR. - СПб.: Издательский дом "Бизнес-пресса", 2002. - С. 52- 60.

40. Макаревич Э. Политический сыск. - М.: Алгоритм, 2002. - С.173 - 227.

41. Марков С. PR в России больше чем PR. - М.: Астрель -АСТ, 2001. - С. 57 - 87.

42. Медiна Л., Лавриненко В. та iн. Як перемогти на виборах. - К.: Центр соц.-пол. технолог., 1997. - 19 с.

43. Мехлер Г. Власть и магия PR: Пер. с нем. - СПб.: Питер, 2004. - С. 27-28.

44. Миронов А.С. Раздувай и властвуй. - М.: Добросвет, 2001. - С. 100 -114 .

45. Михайлов А., Романов Ю. Обитатели миража. - М.: Олма-пресс, 2002. - С. 202 - 206.

46. Нельсон Б., Экономи П. Искусство управлять. - К.: Диалектика, 1997. - С.158 - 159.

47. Ольшанский Д.В. Политический PR. - СПб.: Питер, 2003. - 87 с.

48. Плеханов С.М. Как делается президент. - М.: Прогресс, 1985. - С. 289 - 291.

49. Почепцов Г. Имидж-мейкер. - К.: Рекламное агентство Губерникова, 1995. - 133 с.

50. Почепцов Г.Г. Как становятся президентами. - К.: Знання, 1999. -С.245 - 258.

51. Почепцов Г.Г. Коммуникативные технологии двадцатого века. - К.: Рефл-бук, 2001. - С. 110 - 118.

52. Райс ╢., Райс Л. Расцвет пиара и упадок рекламы: Пер. с англ. - М.: АСТ - Ермак, 2004. - С. 104 - 105.

53. Рогожин М.В. Органiзацiя зворотного iнформацiйного звязку вiд суспiльства до влади // PR в органах державно╖ влади та мiсцевого самоврядування: Моногр. - Ки╖в - Сiмферополь.: МАУП, 2003. - С. 94 - 100.

54. Сара╓ва Н.М. Прес-служба в органах мiсцевого самоврядування (на прикладi дiяльностi вiддiлу громадських зв`язкiв та iнформацi╖ Запорiзько╖ мiсько╖ ради) // PR в органах державно╖ влади та мiсцевого самоврядування: Моногр. - Ки╖в - Сiмферополь.: МАУП, 2003. - С. 125 - 138.

55. Серов А. Страшные тайны PR. - СПб.: Питер, 2004. - 119 с.

56. Ситников А.П. Самые успешные PR-кампании в мировой практике. - М.: Инфра-М, 2002. - С.118 - 123.

57. Томан I. Мистецтво говорити: Пер. з чеськ. - К.: Видавництво полiтично╖ лiтератури Укра╖ни, 1989. - С. 194 - 196.

58. Чебаненко С.В. Политические партии Украины, политические партии Луганщины. - Луганск: ФСЭИ, 1997. - С. 6 - 65.

59. Шведа Ю. Полiтичнi партi╖. - Львiв.: Астролябiя, 2005. - 78 с.

60. Шейнов В.П. Пиар "белый" и "черный". - М.: АСТ, 2005. - С.52 - 63.

61. Щербатых Ю. Психология выборов. - М.: Эксмо, 2005. - 199 с.